T./486/33. szám
E G Y S É G E S J A V A S L A T
a találmányok szabadalmi oltalmáról
szóló törvényjavaslat zárószavazásához
Ellenjegyezte:
Dr. Vastagh Pál
Budapest, 1995. április 20.
T./486. számú törvényjavaslat
a találmányok szabadalmi oltalmáról
A magyar nemzetgazdaság mûszaki fejlõdésének, a
korszerû technika meghonosításának, valamint a feltalálók
erkölcsi és anyagi elismerésének elõmozdítása érdekében,
összhangban a Magyar Köztársaságnak a szellemi tulajdon vé-
delme terén fennálló nemzetközi kötelezettségeivel, az Or-
szággyûlés a találmányok szabadalmi oltalmáról a következõ
törvényt alkotja:
ELSÕ RÉSZ
A TALÁLMÁNY ÉS A SZABADALOM
I. fejezet
A szabadalmi oltalom tárgya
A szabadalmazható találmány
1. §
(1) Szabadalmazható minden új, feltalálói tevékeny-
ségen alapuló, iparilag alkalmazható találmány.
(2) Nem minõsül az (1) bekezdés szerinti talál-
mánynak különösen
a) a felfedezés, a tudományos elmélet és a ma-
tematikai módszer;
b) az esztétikai alkotás;
c) a szellemi tevékenységre, játékra, üzletvi-
telre vonatkozó terv, szabály vagy eljárás, valamint a szá-
mítógépi program;
d) az információk megjelenítése.
(3) A (2) bekezdésben felsoroltak szabadalmazható-
sága csak annyiban kizárt, amennyiben a szabadalmat rájuk
kizárólag e minõségükben igénylik.
Újdonság
2. §
(1) Új a találmány, ha nem tartozik a technika ál-
lásához.
(2) A technika állásához tartozik mindaz, ami az
elsõbbség idõpontja elõtt írásbeli közlés, szóbeli ismerte-
tés, gyakorlatbavétel útján vagy bármilyen más módon bárki
számára hozzáférhetõvé vált.
(3) A technika állásához tartozónak kell tekinteni
az olyan korábbi elsõbbségû - belföldi vagy azzal azonos ha-
tályú - szabadalmi vagy használati mintaoltalmi bejelentés
tartalmát is, amelyet a bejelentési eljárásban az elsõbbségi
idõpontot követõen közzétettek, illetve meghirdettek. A nem-
zetközi szerzõdés alapján közzétett ilyen bejelentés tar-
talmát csak akkor kell a technika állásához tartozónak
tekinteni, ha a bejelentés magyar fordítását külön jogsza-
bály rendelkezéseinek megfelelõen benyújtották. E rendelke-
zések alkalmazásában a kivonat nem tartozik a bejelentés
tartalmához.
(4) Az (1)-(3) bekezdésekben foglalt rendelkezések
nem zárják ki a technika állásához tartozó anyag (vegyület)
vagy keverék szabadalmazását emberi vagy állati test keze-
lésére szolgáló gyógyászati vagy sebészeti eljárásban, il-
letve emberi vagy állati testen végezhetõ diagnosztikai el-
járásban történõ alkalmazásra, ha az ilyen eljárásban való
alkalmazás nem tartozik a technika állásához.
3. §
A 2. § alkalmazásában a technika állásának része-
ként nem vehetõ figyelembe a találmánynak az elsõbbség nap-
ját legfeljebb hat hónappal megelõzõ nyilvánosságra jutása,
ha az
a) a bejelentõvel vagy jogelõdjével szemben elköve-
tett jogsértés következménye, vagy
b) annak eredménye, hogy a bejelentõ vagy jogelõdje
a találmányt a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének a Magyar
Közlönyben közzétett közleményében megjelölt kiállításon be-
mutatta.
Feltalálói tevékenység
4. §
(1) Feltalálói tevékenységen alapul a találmány, ha
a technika állásához képest szakember számára nem nyilvánva-
ló.
(2) A feltalálói tevékenység vizsgálata szempontjá-
ból a technika állásának a 2. § (3) bekezdése szerinti ré-
szét figyelmen kívül kell hagyni.
Ipari alkalmazhatóság
5. §
(1) Iparilag alkalmazható a találmány, ha az ipar
vagy a mezõgazdaság valamely ágában elõállítható, illetve
használható.
(2) Nem tekinthetõk iparilag alkalmazhatónak külö-
nösen az emberi vagy állati test kezelésére szolgáló gyó-
gyászati vagy sebészeti eljárások, valamint az emberi vagy
állati testen végezhetõ diagnosztikai eljárások. E rendelke-
zés az ilyen eljárásokban alkalmazott termékre - így különö-
sen anyagra (vegyületre) és keverékre - azonban nem vonatko-
zik.
A szabadalomhoz való jog
6. §
(1) A találmányra szabadalmat kell adni, ha a ta-
lálmány
a) kielégíti a törvény 1-5. §-aiban meghatáro-
zott követelményeket, és a (2) bekezdés szerint nincs kizár-
va a szabadalmi oltalomból; és
b) bejelentése megfelel az e törvényben megsza-
bott feltételeknek.
(2) A találmány nem részesülhet szabadalmi oltalom-
ban, ha közzététele vagy hasznosítása a közrendbe vagy a
közerkölcsbe ütközne; a hasznosítás nem tekinthetõ a köz-
rendbe ütközõnek pusztán azért, mert valamely jogszabállyal
ellentétben áll.
(3) A növény- és állatfajták a XIII. és a XIV. fe-
jezetben foglalt rendelkezések szerint részesülhetnek szaba-
dalmi oltalomban.
II. fejezet
A találmányból és a szabadalmi oltalomból
eredõ jogok és kötelezettségek
A feltaláló személyhez fûzõdõ és a találmány
nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos jogai
7. §
(1) Feltaláló az, aki a találmányt megalkotta.
(2) Amíg jogerõs bírósági ítélet mást nem állapít
meg, azt a személyt kell feltalálónak tekinteni, aki az
elismert bejelentési napon benyújtott bejelentésben feltalá-
lóként szerepel.
(3) Ha többen közösen alkották a találmányt, a fel-
találók szerzõségi részarányát - ellenkezõ megjelölés hiá-
nyában - egyenlõnek kell tekinteni.
(4) Amíg jogerõs bírósági ítélet mást nem állapít
meg, az elismert bejelentési napon benyújtott bejelentésben
megjelölt, illetve a (3) bekezdés szerinti szerzõségi arányt
kell irányadónak tekinteni.
(5) A feltalálót megilleti az a jog, hogy a szaba-
dalmi iratok õt e minõségében feltüntessék. Mellõzni kell a
feltaláló nevének feltüntetését a nyilvánosságra kerülõ sza-
badalmi iratokon, ha azt a feltaláló írásban kéri.
(6) A feltaláló a Polgári Törvénykönyv szerint lép-
het fel azzal szemben, aki e minõségét kétségbe vonja, vagy
a találmánnyal kapcsolatos személyhez fûzõdõ jogát egyébként
megsérti.
(7) A szabadalmi bejelentés közzététele elõtt a ta-
lálmányt csak a feltaláló, illetve jogutódja hozzájárulásá-
val szabad nyilvánosságra hozni.
A szabadalmi igény
8. §
(1) A szabadalom a feltalálót vagy jogutódját ille-
ti meg.
(2) Amíg jogerõs bírósági ítélet vagy hatósági ha-
tározat mást nem állapít meg, azt a személyt kell igényjogo-
sultnak tekinteni, aki a találmányt korábbi elsõbbséggel je-
lentette be.
(3) Ha többen közösen alkották a találmányt, a sza-
badalom a feltalálókat, illetve jogutódjaikat közösen illeti
meg. Több igényjogosult esetén - ellenkezõ megjelölés hiá-
nyában - a szabadalmi igény részarányát egyenlõnek kell te-
kinteni.
(4) Ha többen egymástól függetlenül alkották a ta-
lálmányt, a szabadalom azt a feltalálót vagy jogutódját il-
leti meg, aki a találmányt korábbi elsõbbséggel jelentette
be.
Szolgálati és alkalmazotti találmány
9. §
(1) Szolgálati találmány annak a találmánya, akinek
munkaviszonyból folyó kötelessége, hogy a találmány tárgykö-
rébe esõ megoldásokat dolgozzon ki.
(2) Alkalmazotti találmány annak a találmánya,
aki, anélkül, hogy ez munkaviszonyból eredõ kötelessége len-
ne, olyan találmányt dolgoz ki, amelynek hasznosítása mun-
káltatója tevékenységi körébe tartozik.
10. §
(1) A szolgálati találmányra a szabadalom a felta-
láló jogutódjaként a munkáltatót illeti meg.
(2) Az alkalmazotti találmányra a szabadalom a
feltalálót illeti meg, a munkáltató azonban jogosult a ta-
lálmány hasznosítására. A munkáltató hasznosítási joga nem
kizárólagos; a munkáltató hasznosítási engedélyt nem adhat.
A hasznosítási jog a munkáltató megszûnése vagy szervezeti
egységének kiválása esetén a jogutódra száll át; egyébként
másra nem szállhat, illetve nem ruházható át.
11. §
(1) A feltaláló köteles a szolgálati és az alkalma-
zotti találmányt megalkotását követõen haladéktalanul is-
mertetni a munkáltatóval.
(2) A munkáltató az ismertetés átvételétõl számí-
tott kilencven napon belül köteles nyilatkozni arról, hogy a
szolgálati találmányra igényt tart-e, illetve az alkalmazot-
ti találmányt hasznosítani kívánja-e.
(3) A munkáltató az alkalmazotti találmányt csak a
feltalálónak a találmány nyilvánosságra hozatalához való jo-
gával (7. § (7) bek.) összhangban hasznosíthatja.
(4) A szolgálati találmánnyal a feltaláló rendel-
kezhet, ha a munkáltató ehhez hozzájárul, vagy ha a munkál-
tató a (2) bekezdés szerinti nyilatkozat megtételét elmu-
lasztja.
(5) Az alkalmazotti találmányra a szabadalom a fel-
találót a munkáltató hasznosítási jogának terhe nélkül ille-
ti meg, ha a munkáltató ehhez hozzájárul, vagy ha a munkál-
tató a (2) bekezdés szerinti nyilatkozat megtételét elmu-
lasztja.
12. §
(1) A munkáltató a szolgálati találmány ismerteté-
sének átvételét követõ ésszerû idõn belül köteles szabadalmi
bejelentést tenni; köteles továbbá az általában elvárható
gondossággal eljárni a szabadalom megszerzése érdekében.
(2) A munkáltató eltekinthet a szabadalmi bejelen-
tés megtételétõl, vagy a bejelentést visszavonhatja, ha a
találmányt - annak elismerése mellett, hogy az az ismertetés
átvételének idõpontjában egyébként szabadalmazható lenne -
titokban tartja és üzleti titkot képezõ megoldásként haszno-
sítja. A munkáltató e döntésérõl köteles tájékoztatni a fel-
találót.
(3) Vita esetén a munkáltatót terheli annak bizo-
nyítása, hogy a megoldás az ismertetés átvételének idõpont-
jában nem volt szabadalmazható.
(4) Szolgálati találmány esetén a munkáltató - a
(2) bekezdésben szabályozott eset kivételével - a szabadalom
megadását kizáró eljárási cselekmény vagy szándékos mulasz-
tás elõtt köteles felajánlani a feltalálónak a szabadalmi
igény ingyenes átruházását, az alkalmazotti találmány tekin-
tetében érvényesülõ hasznosítási jog kikötésével vagy anél-
kül.
(5) A (4) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem
kell alkalmazni, ha a feltaláló - e törvény rendelkezéseire
figyelemmel - már méltányos összegû díjazásban részesült.
Találmányi díj
13. §
(1) A szolgálati találmány értékesítése esetén a
feltalálót találmányi díj illeti meg, ha
a) a találmányt szabadalom védi, az értékesítés
megkezdésétõl a végleges szabadalmi oltalom megszûnéséig;
b) a találmány végleges szabadalmi oltalma a
munkáltató lemondása vagy a fenntartási díj megfizetésének
elmulasztása miatt szûnt meg, az értékesítés megkezdésétõl
addig az idõpontig, amikor a szabadalom lejárat miatt szûnt
volna meg;
c) a találmányt titokban tartják, az értékesí-
tés megkezdésétõl a találmány nyilvánosságra jutásáig, vagy
- ha ez a késõbbi - a találmánynak a munkáltatóval történõ
ismertetésétõl számított húsz év elteltéig.
(2) A szolgálati találmány értékesítésének kell te-
kinteni
a) a találmány hasznosítását (19. §), ideértve
a hasznosításnak elõnyös piaci helyzet teremtése vagy fenn-
tartása érdekében történõ mellõzését is;
b) a hasznosítás más részére történõ engedélye-
zését;
c) a szabadalmi igény vagy a szabadalom teljes
vagy részleges átruházását.
(3) A feltalálót a hasznosítás, az egyes hasznosí-
tási engedélyek és az átruházás esetén külön-külön, valamint
a hasznosítás ellenérték nélküli engedélyezése és az ingye-
nes átruházás esetén is megilleti a találmányi díj. A talál-
mányi díj iránti igényt nem érinti, ha a termékben vagy az
eljárásban egy vagy több igényponti jellemzõt a feltaláló
által rendelkezésre bocsátott javított jellemzõvel helyette-
sítettek.
(4) Találmányi díjat a munkáltató, közös szabada-
lom esetén - a szabadalmastársak eltérõ megállapodása hiá-
nyában - a hasznosító szabadalmastárs köteles fizetni. A
hasznosítás engedélyezése és átruházás esetén a jogszerzõ a
díjfizetési kötelezettséget átvállalhatja.
(5) Találmányi díj jár a külföldi szabadalom, il-
letve az annak megfelelõ más jogi oltalom alapján történõ
értékesítés esetén is; a hasznosítás után azonban csak ak-
kor, ha azért a feltaláló belföldi szabadalom alapján nem
tarthat igényt találmányi díjra.
(6) A feltaláló díjazására a munkáltatóval, a hasz-
nosító szabadalmastárssal, illetve a jogszerzõvel kötött
szerzõdése - a találmányi díjszerzõdés - az irányadó.
(7) A hasznosítás ellenében járó találmányi díjnak
arányban kell állnia azzal a díjjal, amelyet - a találmány
tárgya szerinti mûszaki területen kialakult licenciaforgalmi
viszonyokra figyelemmel - szabadalmi licenciaszerzõdés alap-
ján a találmány hasznosítására adott engedély fejében a mun-
káltatónak, illetve a hasznosító szabadalmastársnak fizetnie
kellene.
(8) A hasznosítás engedélyezése, illetve a szabada-
lom átruházása esetén a találmányi díjnak a hasznosítási en-
gedély, illetve az átruházás ellenértékével, vagy a haszno-
sítás ellenérték nélküli engedélyezésébõl, illetve az ingye-
nes átruházásból származó gazdasági elõnnyel kell arányban
állnia.
(9) A találmányi díj mértékének megállapítása során
a (7) és a (8) bekezdés szerinti arányt a munkáltatónak a
találmány megalkotásához nyújtott hozzájárulására és a fel-
találó munkaviszonyból eredõ kötelességeire figyelemmel kell
meghatározni. Titokban tartott találmány esetén számításba
kell venni a feltalálót az oltalomszerzés elmulasztása foly-
tán érõ hátrányokat is.
Az alkalmazotti találmány hasznosításáért járó díj
14. §
(1) Az alkalmazotti találmány hasznosítására való
jog ellenében járó díjat a munkáltató, több munkáltató ese-
tén - eltérõ megállapodásuk hiányában - a hasznosító munkál-
tató köteles megfizetni.
(2) A feltaláló díjazására a munkáltatóval kötött
szerzõdése az irányadó.
(3) Az alkalmazotti találmány hasznosítására való
jog ellenében olyan mértékû díj jár, amilyet a munkáltatónak
- a találmány tárgya szerinti mûszaki területen kialakult
licenciaforgalmi viszonyokra figyelemmel - szabadalmi licen-
ciaszerzõdés alapján a találmány hasznosítására adott enge-
dély fejében fizetnie kellene.
A szolgálati és az alkalmazotti találmányra
vonatkozó közös szabályok
15. §
(1) A találmányi díjszerzõdést, az alkalmazotti ta-
lálmány hasznosítása esetén járó díjazásra irányadó szerzõ-
dést, valamint a szolgálati és az alkalmazotti találmánnyal
kapcsolatos, e törvényben elõírt ismertetést, nyilatkozatot,
értesítést és tájékoztatást írásba kell foglalni.
(2) A szolgálati és az alkalmazotti találmánnyal
kapcsolatos jogok és kötelességek tekintetében szerzõdéssel
nem lehet eltérni a törvény olyan szabályától, amely a fel-
találó érdekének védelmét szolgálja.
16. §
(1) A találmány szolgálati vagy alkalmazotti jelle-
gével, a titokban tartott találmány szabadalmazhatóságával,
valamint a szolgálati vagy az alkalmazotti találmány felta-
lálóját megilletõ díjazással kapcsolatos viták bírósági útra
tartoznak.
(2) A Magyar Szabadalmi Hivatal mellett mûködõ ta-
lálmányi szakértõi testület megbízás alapján vagy a bíróság
megkeresésére szakértõi véleményt ad a titokban tartott
találmány szabadalmazhatóságával, valamint a szolgálati vagy
alkalmazotti találmány feltalálóját megilletõ díjazással
kapcsolatos ügyben.
(3) A szakértõi testület tagjait a Magyar Szabadal-
mi Hivatal elnöke nevezi ki öt éves idõtartamra különösen az
országos munkavállalói, munkáltatói és feltalálói érdekkép-
viseleti szervezetek, a Szabadalmi Ügyvivõi Kamara, továbbá
az országos gazdasági kamarák által javasolt, megfelelõ
szakértelemmel rendelkezõ személyek, valamint a Magyar Sza-
badalmi Hivatal köztisztviselõi közül. A szakértõi testület-
re vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály állapít-
ja meg.
17. §
A 9-16. §-okban foglalt rendelkezéseket megfelelõen
alkalmazni kell, ha a találmányt közszolgálati vagy közal-
kalmazotti jogviszonyban álló személy, a fegyveres erõk és a
rendvédelmi szervek hivatásos állományához tartozó - szolgá-
lati viszonyban álló - személy, vagy munkaviszony jellegû
jogviszony keretében foglalkoztatott szövetkezeti tag alkot-
ta meg.
A szabadalmi oltalom keletkezése
18. §
(1) A szabadalmi oltalom a bejelentés közzétételé-
vel keletkezik, az oltalom hatálya visszahat a bejelentés
napjára.
(2) A közzététellel keletkezõ oltalom ideiglenes.
Véglegessé akkor válik, ha a bejelentõ a találmányra szaba-
dalmat kap.
A szabadalmi oltalom tartalma
19. §
(1) A szabadalmi oltalom alapján a szabadalom jogo-
sultjának - a szabadalmasnak - kizárólagos joga van a ta-
lálmány hasznosítására.
(2) A kizárólagos hasznosítási jog alapján a szaba-
dalmas bárkivel szemben felléphet, aki engedélye nélkül
a) elõállítja, használja, forgalomba hozza, il-
letve forgalomba hozatalra ajánlja a találmány tárgyát képe-
zõ terméket, vagy e terméket ilyen célból az országba behoz-
za;
b) használja a találmány tárgyát képezõ eljá-
rást, vagy - ha tud arról, illetve a körülmények alapján
nyilvánvaló, hogy az eljárás nem használható a szabadalmas
engedélye nélkül - másnak az eljárást használatra ajánlja;
c) elõállítja, használja, forgalomba hozza, il-
letve forgalomba hozatalra ajánlja, vagy ilyen célból az
országba behozza a találmány tárgyát képezõ eljárással köz-
vetlenül elõállított terméket.
(3) A kizárólagos hasznosítási jog alapján a szaba-
dalmas felléphet továbbá azzal szemben is, aki engedélye
nélkül a találmány hasznosítására nem jogosult személynek a
találmány lényeges elemével kapcsolatos dolgot (eszközt, be-
rendezést) ad át vagy ajánl fel átadásra a találmány megva-
lósítása céljából, feltéve, hogy tudja, vagy a körülmények
alapján nyilvánvaló, hogy a dolog a találmány megvalósításá-
ra alkalmas, illetve arra szolgál.
(4) A (3) bekezdésben foglalt rendelkezés nem al-
kalmazható, ha az átadott vagy felajánlott dolog a kereske-
delmi forgalomban kapható szokásos áru, kivéve, ha az ilyen
áru átadója, illetve felajánlója szándékosan a (2) bekez-
désben meghatározott cselekmények végzésére indítja az átve-
võt.
(5) A (3) bekezdés alkalmazásában nem minõsül a ta-
lálmány hasznosítására jogosultnak, aki - a (6) bekezdés
alapján - a kizárólagos hasznosítási jog hatálya alá nem
tartozó cselekményeket végez.
(6) A kizárólagos hasznosítási jog nem terjed ki
a) a magánhasználat céljából végzett, illetve
a gazdasági tevékenység körén kívül esõ cselekményekre;
b) a találmány tárgyával kapcsolatos kísérleti
célú cselekményekre, ideértve a gyógyszer forgalomba hozata-
lának engedélyezéséhez szükséges kísérleteket és vizsgálato-
kat;
c) orvos által rendelt gyógyszernek gyógyszer-
tárban vény alapján történõ alkalmi elkészítésére és az így
elkészített gyógyszerrel kapcsolatos további cselekményekre.
(7) A terméket - az ellenkezõ bizonyításáig - a
szabadalmazott eljárással elõállítottnak kell tekinteni, ha
a termék új, vagy nagy mértékben valószínûsíthetõ, hogy a
terméket a szabadalmazott eljárással állították elõ, és a
szabadalmas az adott helyzetben általában elvárható intézke-
dések megtétele után sem tudta meghatározni a ténylegesen
alkalmazott eljárást. Különösen akkor valószínûsíthetõ nagy
mértékben, hogy a terméket a szabadalmazott eljárással állí-
tották elõ, ha a szabadalmazott eljárás az egyetlen ismere-
tessé vált eljárás.
A szabadalmi oltalomból eredõ kizárólagos
hasznosítási jog kimerülése
20. §
A szabadalmi oltalomból eredõ kizárólagos hasznosí-
tási jog nem terjed ki a szabadalmas által vagy az õ kifeje-
zett hozzájárulásával belföldön forgalomba hozott termékkel
kapcsolatos további cselekményekre.
A szabadalmi oltalom korlátai
21. §
(1) Elõhasználati jog illeti meg azt, aki az el-
sõbbség napja elõtt kezdte meg a találmány tárgyának bel-
földön, jóhiszemûen és gazdasági tevékenysége körében törté-
nõ elõállítását vagy használatát, vagy annak érdekében ko-
moly elõkészületet tett.
(2) Az elõhasználót mindaddig jóhiszemûnek kell te-
kinteni, amíg nem bizonyítják, hogy az elõhasználat a szaba-
dalommal védett találmányt létrehozó feltalálói tevékenysé-
gen alapul.
(3) Az elõhasználóval szemben a szabadalmi oltalom
- az elõállításnak, a használatnak, illetõleg az elõkészü-
letnek az elsõbbség napján meglévõ mértékéig - hatálytalan.
Az elõhasználati jogot csak a jogosult gazdálkodó szervezet-
tel (Ptk. 685. § c) pont) vagy annak - az elõállítást, a
használatot, illetve az elõkészületet folytató - szervezeti
egységével együtt lehet átruházni.
(4) Továbbhasználati jog illeti meg azt, aki a sza-
badalmi oltalom megszûnésének megállapítása és újra érvénybe
helyezése közötti idõben kezdte meg a találmány tárgyának
belföldön, gazdasági tevékenysége körében történõ elõállítá-
sát vagy használatát, vagy annak érdekében komoly elõkészü-
letet tett. A továbbhasználati jogra megfelelõen alkalmazni
kell a (3) bekezdésben foglalt rendelkezéseket.
(5) A szabadalmi oltalom hatálya - viszonosság ese-
tén - nem érvényesül az olyan közlekedési és szállítási esz-
közök tekintetében, amelyek csak átmenõben vannak az ország
területén, továbbá az olyan külföldi eredetû áruk tekinteté-
ben, amelyek belföldön nem kerülnek forgalomba. A viszonos-
ság kérdésében a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének állás-
foglalása az irányadó.
A szabadalmi oltalom idõtartama
22. §
A végleges szabadalmi oltalom a bejelentés napjától
számított húsz évig tart.
A szabadalmi oltalom fenntartása
23. §
(1) A szabadalmi oltalom tartamára évenként, külön
jogszabályban meghatározott fenntartási díjat kell fizetni.
A díj az elsõ évre a bejelentés napján, a további évekre a
bejelentés napjának megfelelõ naptári napon elõre esedékes.
(2) A szabadalmi bejelentés közzétételét megelõzõen
esedékessé vált fenntartási díjat a közzétételtõl, az állam-
titokként kezelt szabadalom megadását megelõzõen esedékessé
vált fenntartási díjat a megadó határozat jogerõre emelkedé-
sétõl, a többi fenntartási díjat pedig az esedékességtõl
számított hat hónapos türelmi idõ alatt is meg lehet fizet-
ni.
A szabadalmi oltalom terjedelme
24. §
(1) A szabadalmi oltalom terjedelmét az igénypontok
határozzák meg. Az igénypontokat a leírás és a rajzok alap-
ján kell értelmezni.
(2) A szabadalmi oltalom az olyan termékre vagy el-
járásra terjed ki, amelyben az igénypont összes jellemzõje
megvalósul.
(3) Az igénypontok tartalmát nem lehet kizárólag
szó szerinti értelmükre korlátozni; az igénypontoknak azon-
ban olyan jelentést sem lehet tulajdonítani, mintha azok
csupán iránymutatást adnának szakember számára az oltalmazni
kívánt találmány meghatározásához.
Jogutódlás
25. §
A találmányból és a szabadalmi oltalomból eredõ jo-
gok - a feltaláló személyhez fûzõdõ jogai kivételével - át-
szállhatnak, átruházhatók és megterhelhetõk.
Közös szabadalmi igény és közös szabadalom
26. §
(1) Ha a szabadalomnak több szabadalmasa van, saját
hányadával bármelyik szabadalmastárs rendelkezhet. A szaba-
dalmastárs részesedési hányadára a többi szabadalmastársat
harmadik személlyel szemben elõvásárlási jog illeti meg.
(2) A találmányt bármelyik szabadalmastárs egyedül
is hasznosíthatja, köteles azonban társainak részesedési
hányaduk arányában megfelelõ díjat fizetni.
(3) A szabadalmastársak a találmány hasznosítására
harmadik személy részére csak közösen adhatnak engedélyt. A
hozzájárulást a polgári jog általános szabályai szerint a
bíróság ítélete pótolhatja.
(4) Kétség esetén a szabadalmastársak részesedési
hányada egyenlõ. Ha az egyik szabadalmastárs a szabadalmi
oltalomról lemond, hányadára a többi szabadalmastárs joga
részesedésük arányában kiterjed.
(5) A szabadalom fenntartása és védelme érdekében
bármelyik szabadalmastárs önállóan is felléphet. Eljárási
cselekményei - az egyezséget, az elismerést és a jogról való
lemondást kivéve - arra a szabadalmastársra is kihatnak, aki
valamely határidõt, határnapot vagy cselekményt elmulasz-
tott, feltéve, hogy a mulasztását utóbb nem pótolta.
(6) Ha a szabadalmastársak eljárási cselekményei
egymástól eltérnek, azokat az eljárás egyéb adatait is fi-
gyelembe véve kell elbírálni.
(7) A szabadalommal kapcsolatos költségek a szaba-
dalmastársakat egymás közötti viszonyukban részesedési
hányaduk arányában terhelik. Ha a szabadalmastársak egyike a
rá esõ költségeket felhívás ellenére sem fizeti meg, a költ-
ségeket viselõ szabadalmastárs a mulasztó hányadának átruhá-
zását igényelheti.
(8) A közös szabadalomra vonatkozó szabályokat meg-
felelõen alkalmazni kell a közös szabadalmi igényre is.
III. fejezet
Hasznosítási szerzõdés
A hasznosítási szerzõdés
27. §
(1) Hasznosítási szerzõdés (szabadalmi licencia-
szerzõdés) alapján a szabadalmas engedélyt ad a találmány
hasznosítására, a hasznosító pedig köteles ennek fejében dí-
jat fizetni.
(2) A hasznosítási szerzõdés tartalmát a felek sza-
badon állapítják meg. Semmis azonban az a kikötés, amely a
gazdasági versenyt korlátozó megállapodás tilalmába ütközik
vagy egyébként a szabadalmi oltalomból eredõ jogok társa-
dalmi rendeltetésével össze nem férõ célra irányul.
(3) A hasznosítási szerzõdés megkötésétõl való el-
zárkózás önmagában nem minõsül gazdasági erõfölénnyel való
visszaélésnek.
A felek jogai és kötelezettségei
28. §
(1) A szabadalmas a hasznosítási szerzõdés egész
tartama alatt szavatol azért, hogy harmadik személynek nincs
a szabadalomra vonatkozó olyan joga, amely a hasznosítást
akadályozza vagy korlátozza. Erre a szavatosságra az eladó-
nak a tulajdonjog átruházásáért való szavatosságára irányadó
szabályokat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a
hasznosító elállás helyett a szerzõdést azonnali hatállyal
felmondhatja.
(2) A szabadalmas szavatol azért is, hogy a talál-
mány mûszakilag megvalósítható. Erre a szavatosságra a hi-
bás teljesítés jogkövetkezményeire irányadó szabályokat kell
alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a hasznosító elállás
helyett a szerzõdést azonnali hatállyal felmondhatja.
(3) A hasznosítási szerzõdés minden idõbeli és te-
rületi korlátozás nélkül minden igénypontra, a hasznosítás
minden módjára és mértékére kiterjed.
(4) A hasznosítási szerzõdés csak kifejezett kikö-
tés esetén ad kizárólagos jogot. Kizárólagos hasznosítási
engedély esetén a jogszerzõ hasznosítón kívül a szabadalmas
is hasznosíthatja a találmányt, kivéve, ha azt a szerzõdés-
ben kifejezetten kizárták. A szabadalmas - a licenciadíj
arányos csökkentése mellett - megszüntetheti a hasznosítási
engedély kizárólagosságát, ha a hasznosító az adott helyzet-
ben általában elvárható idõn belül nem kezdi meg a hasznosí-
tást.
(5) A szabadalmas köteles a hasznosítót a szabada-
lomra vonatkozó esetleges jogokról és fontos körülményekrõl
tájékoztatni, a találmány megvalósításával kapcsolatos gaz-
dasági, mûszaki és szervezési ismereteket és tapasztalatokat
azonban csak akkor köteles átadni, ha ebben kifejezetten
megállapodtak.
(6) A hasznosító az engedélyt harmadik személyre
csak akkor ruházhatja át, illetve csak akkor adhat harmadik
személynek további engedélyt a találmány hasznosítására, ha
ezt a szabadalmas kifejezetten megengedte.
(7) A szabadalom fenntartásáról a szabadalmas gon-
doskodik.
A hasznosítási szerzõdés megszûnése
29. §
A hasznosítási szerzõdés a jövõre nézve megszûnik a
szerzõdésben megállapított idõ elteltével vagy a szerzõdés-
ben meghatározott körülmények bekövetkeztével, valamint ak-
kor, ha a szabadalmi oltalom megszûnt.
A hasznosítási szerzõdésre vonatkozó
rendelkezések hatálya
30. §
(1) A felek a hasznosítási szerzõdésre vonatkozó
rendelkezésektõl egyezõ akarattal eltérhetnek, ha jogszabály
az eltérést nem tiltja.
(2) A hasznosítási szerzõdésre az e törvényben nem
szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv rendelkezé-
sei az irányadók.
IV. fejezet
Szabadalmi kényszerengedély
Kényszerengedély a hasznosítás elmulasztása miatt
31. §
Ha a szabadalmas a szabadalmi bejelentés napjától
számított négy év, illetve - ha ez a hosszabb - a szabadalom
megadásától számított három év alatt a találmányt az ország
területén a belföldi kereslet kielégítése érdekében nem
hasznosította, erre komoly elõkészületet nem tett, és másnak
sem adott hasznosítási engedélyt, belföldi székhelyû gazdál-
kodó szervezetnek (Ptk. 685. § c) pont) - kérelmére - kény-
szerengedélyt kell adni, kivéve, ha a szabadalmas mulasztá-
sát igazolja.
Kényszerengedély a szabadalmak függõsége miatt
32. §
(1) Ha a szabadalmazott találmány másik szabadalom
(a továbbiakban: gátló szabadalom) megsértése nélkül nem
hasznosítható, a függõ szabadalom jogosultjának - kérelmére
- a gátló szabadalom hasznosítására a szükséges terjedelem-
ben kényszerengedélyt kell adni, feltéve, hogy a gátló
szabadalom szerinti találmányhoz viszonyítva a függõ szaba-
dalom szerinti találmány számottevõ gazdasági jelentõségû
mûszaki elõrelépést jelent.
(2) A gátló szabadalom jogosultja - ha a szabadal-
mára az (1) bekezdés alapján kényszerengedélyt adnak - a
kényszerengedélyre vonatkozó közös szabályok szerint igényt
tarthat arra, hogy méltányos feltételekkel engedélyt adjanak
számára a függõ szabadalom szerinti találmány hasznosításá-
ra.
Közös szabályok a kényszerengedélyre
33. §
(1) Aki kényszerengedélyt kér, igazolnia kell, hogy
a kényszerengedély adásának feltétele fennáll, és hogy
a) a szabadalmas megfelelõ feltételek mellett,
ésszerû idõn belül sem volt hajlandó önként engedélyt adni a
találmány hasznosítására, továbbá, hogy
b) a találmányt kellõ terjedelemben hasznosíta-
ni tudja.
(2) A kényszerengedély terjedelmét és idõtartamát -
a kényszerengedéllyel lehetõvé tett hasznosítás célját fi-
gyelembe véve - a bíróság állapítja meg; a kényszerengedély
korlátozással vagy anélkül adható. A kényszerengedély - le-
mondás vagy visszavonás esetét kivéve - a bíróság által
megszabott idõtartam lejártáig, illetõleg a szabadalmi olta-
lom megszûnéséig áll fenn. A kényszerengedélyt be kell je-
gyezni a szabadalmi lajstromba.
(3) A kényszerengedélyért a szabadalmasnak megfele-
lõ díj jár. A díjat megegyezés hiányában a bíróság állapítja
meg. A díjnak ki kell fejeznie a kényszerengedély gazdasági
értékét, így különösen arányban kell állnia azzal a díjjal,
amelyet a kényszerengedélyesnek - a találmány tárgya szerin-
ti mûszaki területen kialakult licenciaforgalmi viszonyokra
figyelemmel - a szabadalmassal kötött hasznosítási szerzõdés
alapján fizetnie kellett volna.
(4) A kényszerengedélyest a szabadalmi oltalom
fenntartása és az oltalomból eredõ jogok érvényesítése te-
kintetében a szabadalmassal egyenlõ jogok illetik meg.
(5) A kényszerengedélyes gazdálkodó szervezet meg-
szûnése vagy szervezeti egységének kiválása esetén a kény-
szerengedély a jogutódra száll át. A gátló szabadalomra
adott kényszerengedély csak a függõ szabadalommal együtt ru-
házható át. A kényszerengedély egyébként másra nem szállhat,
illetve nem ruházható át. A kényszerengedélyes hasznosítási
engedélyt nem adhat.
(6) A kényszerengedélyes bármikor lemondhat a
kényszerengedélyrõl. Ha a kényszerengedélyes az engedély
jogerõs megadásától számított egy éven belül a találmány
hasznosítását nem kezdi meg, a szabadalmas a kényszerenge-
dély módosítását vagy visszavonását kérheti.
(7) A szabadalmas a kényszerengedély módosítását
vagy visszavonását akkor is kérheti, ha az engedélyezés
alapjául szolgáló körülmények megszûntek és várhatóan nem
következnek be újból. A módosításról vagy a visszavonásról
úgy kell rendelkezni, hogy az a kényszerengedélyes jogos ér-
dekeit ne sértse.
V. fejezet
Találmány- és szabadalombitorlás
Találmánybitorlás
34. §
Ha a szabadalmi bejelentésnek vagy a szabadalomnak
a tárgyát jogosulatlanul másnak a találmányából vették át, a
sértett vagy jogutódja követelheti annak megállapítását,
hogy a szabadalom egészben vagy részben õt illeti meg, vala-
mint kártérítést követelhet a polgári jogi felelõsség sza-
bályai szerint.
Szabadalombitorlás
35. §
(1) Szabadalombitorlást követ el, aki a szabadalmi
oltalom alatt álló találmányt jogosulatlanul hasznosítja.
(2) A szabadalmas a bitorlóval szemben - az eset
körülményeihez képest - a következõ polgári jogi igényeket
támaszthatja:
a) követelheti a szabadalombitorlás megtörtén-
tének bírósági megállapítását;
b) követelheti a szabadalombitorlás abbahagyá-
sát és a bitorló eltiltását a további jogsértéstõl;
c) követelheti, hogy a bitorló nyilatkozattal
vagy más megfelelõ módon adjon elégtételt, és hogy szükség
esetén a bitorló részérõl vagy költségén az elégtételnek
megfelelõ nyilvánosságot biztosítsanak;
d) követelheti a szabadalombitorlással elért
gazdagodás visszatérítését;
e) követelheti a szabadalombitorlásra használt
eszközök és a szabadalombitorlással érintett termékek lefog-
lalását.
(3) A bíróság az eset körülményeihez képest a sza-
badalmas kérésére elrendelheti, hogy a lefoglalt eszközöket
és termékeket fosszák meg jogsértõ mivoltuktól, vagy - ha az
nem lehetséges - semmisítsék meg. A bíróság a megsemmisítés
helyett elrendelheti a lefoglalt eszközöknek és termékeknek
a bírósági végrehajtás szabályai szerint történõ értékesíté-
sét is; ebben az esetben a befolyó összeg felõl ítéletben
határoz.
(4) Szabadalombitorlás esetén a szabadalmas a pol-
gári jogi felelõsség szabályai szerint kártérítést is köve-
telhet.
A bejelentõ és a hasznosító jogai
szabadalombitorlás esetén
36. §
(1) Szabadalombitorlás miatt az a bejelentõ is fel-
léphet, akinek a találmánya ideiglenes oltalomban részesül,
de az eljárást fel kell függeszteni mindaddig, amíg a szaba-
dalom megadásáról jogerõsen nem döntöttek.
(2) Szabadalombitorlás esetén a licenciaszerzõdés
alapján hasznosító felhívhatja a szabadalmast, hogy a jog-
sértés abbahagyása iránt tegye meg a szükséges intézkedése-
ket. Ha a szabadalmas a felhívástól számított harminc napon
belül nem intézkedik, a szabadalmi lajstromba bejegyzett
hasznosító saját nevében felléphet a szabadalombitorlás mi-
att.
Nemleges megállapítás
37. §
(1) Aki attól tart, hogy ellene szabadalombitorlás
miatt eljárást indítanak, az eljárás megindításáig kérheti
annak megállapítását, hogy az általa hasznosított vagy hasz-
nosítani kívánt termék vagy eljárás nem ütközik valamely ál-
tala megjelölt szabadalomba.
(2) A nemleges megállapítást kimondó jogerõs hatá-
rozat kizárja, hogy a megjelölt szabadalom alapján ugyanarra
a termékre vagy eljárásra vonatkozóan szabadalombitorlás mi-
att eljárást indítsanak.
VI. fejezet
A szabadalmi oltalom megszûnése
Az ideiglenes szabadalmi oltalom megszûnése
38. §
Az ideiglenes szabadalmi oltalom keletkezésére
visszaható hatállyal megszûnik, ha
a) a szabadalmi bejelentést jogerõsen elutasít-
ják;
b) a fenntartási díjat a türelmi idõn belül sem
fizették meg;
c) a bejelentõ az oltalomról lemondott.
A végleges szabadalmi oltalom megszûnése
39. §
A végleges szabadalmi oltalom megszûnik, ha
a) az oltalmi idõ lejár, az oltalmi idõ lejártát
követõ napon;
b) a fenntartási díjat a türelmi idõn belül sem
fizették meg, az esedékességet követõ napon;
c) a szabadalmas az oltalomról lemondott, a le-
mondás beérkeztét követõ napon, illetve a lemondó által meg-
jelölt korábbi idõpontban;
d) a szabadalmat megsemmisítették, a bejelentés
napjára visszaható hatállyal.
A szabadalmi oltalom újra érvénybe helyezése
40. §
(1) Ha a szabadalmi oltalom a fenntartási díj meg-
fizetésének elmulasztása miatt megszûnt, az oltalmat a beje-
lentõ vagy a szabadalmas kérésére újra érvénybe kell helyez-
ni.
(2) A szabadalmi oltalom újra érvénybe helyezését a
a türelmi idõ leteltét követõ három hónapon belül lehet kér-
ni. E határidõn belül meg kell fizetni a külön jogszabályban
meghatározott díjat.
Lemondás a szabadalmi oltalomról
41. §
(1) A szabadalmi bejelentések nyilvántartásában
feltüntetett bejelentõ, illetve a szabadalmi lajstromban
feltüntetett szabadalmas a Magyar Szabadalmi Hivatalhoz in-
tézett írásbeli nyilatkozattal a szabadalmi oltalomról le-
mondhat.
(2) Ha a lemondás más személynek jogszabályon, ha-
tósági határozaton, a szabadalmi lajstromba bejegyzett hasz-
nosítási vagy egyéb szerzõdésen alapuló jogát érinti, vagy
ha a szabadalmi lajstromba per van bejegyezve, a lemondás
csak az érintett személy hozzájárulásával hatályos.
(3) Lemondani egyes igénypontokról is lehet.
(4) A szabadalmi oltalomról történõ lemondás
visszavonásának nincs jogi hatálya.
A szabadalom megsemmisítése és korlátozása
42. §
(1) A szabadalmat - keletkezésére visszaható ha-
tállyal - meg kell semmisíteni, ha
a) a szabadalom tárgya nem felelt meg a 6. §
(1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek;
b) a leírás nem tárja fel a törvényben elõírt
módon és részletességgel (60. § (1) bek.) a találmányt;
c) a szabadalom tárgya bõvebb annál, mint amit
az elismert bejelentési napon benyújtott, illetve - megosz-
tás esetén - a megosztott bejelentésben feltártak.
(2) Ha a megsemmisítés feltételei csak részben áll-
nak fenn, a szabadalmat megfelelõen korlátozni kell.
(3) A megsemmisítési kérelmet elutasító jogerõs ha-
tározat kizárja, hogy azonos ténybeli alapon ugyanannak a
szabadalomnak a megsemmisítése iránt bárki újabb eljárást
indítson.
A díjak visszakövetelése
43. §
Ha a végleges szabadalmi oltalom keletkezésére
visszaható hatállyal szûnik meg, a szabadalmas és a feltalá-
ló által felvett díjnak csak azt a részét lehet visszaköve-
telni, amelyet a találmány hasznosításából származó gazdasá-
gi elõnyök nem fedeztek.
MÁSODIK RÉSZ
A MAGYAR SZABADALMI HIVATAL ELJÁRÁSA
SZABADALMI ÜGYEKBEN
VII. fejezet
A szabadalmi eljárások általános szabályai
A Magyar Szabadalmi Hivatal
hatásköre
44. §
A Magyar Szabadalmi Hivatal az iparjogvédelem or-
szágos hatáskörû államigazgatási szerve; hatáskörébe a kö-
vetkezõ szabadalmi ügyek tartoznak:
a) a szabadalom megadása,
b) a szabadalmi oltalom megszûnésének megállapítása
és újra érvénybe helyezése,
c) a szabadalom megsemmisítése,
d) a nemleges megállapítás,
e) a szabadalmi leírás értelmezése,
f) a szabadalmi bejelentések és a szabadalmak nyil-
vántartása, beleértve a fenntartásukkal kapcsolatos kérdése-
ket,
g) a szabadalmi hatósági tájékoztatás.
Az államigazgatási eljárás általános
szabályainak alkalmazása
45. §
A Magyar Szabadalmi Hivatalnak a hatáskörébe tar-
tozó szabadalmi ügyekben - az e törvényben meghatározott
eltérésekkel - az államigazgatási eljárás általános szabá-
lyairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell al-
kalmaznia.
A Magyar Szabadalmi Hivatal
határozatai
46. §
(1) A Magyar Szabadalmi Hivatal háromtagú tanácsban
jár el a megsemmisítési eljárásban, a nemleges megállapítási
eljárásban és a szabadalmi leírás értelmezése során; a ta-
nács szótöbbséggel határoz.
(2) Érdemi határozatok a szabadalom megadása, a
szabadalmi oltalom megszûnésének megállapítása és újra ér-
vénybe helyezése, a szabadalom megsemmisítése, valamint a
nemleges megállapítás kérdésében hozott ügydöntõ határoza-
tok.
(3) A Magyar Szabadalmi Hivatal határozata a kézbe-
sítéssel emelkedik jogerõre, ha nem kérik annak megváltozta-
tását.
(4) A Magyar Szabadalmi Hivatal a szabadalmi ügyek-
ben hozott érdemi határozatát csak megváltoztatási kérelem
alapján és csak annak a bírósághoz történõ továbbításáig
vonhatja vissza és módosíthatja. Határozatait felügyeleti
jogkörben megsemmisíteni vagy megváltoztatni nem lehet, el-
lenük fellebbezésnek sincs helye.
(5) A Magyar Szabadalmi Hivatalnak a szabadalmi
ügyekben hozott határozatait a bíróság a XI. fejezetben fog-
lalt rendelkezések szerint megváltoztathatja.
A tényállás megállapítása
47. §
(1) A Magyar Szabadalmi Hivatal az elõtte folyó el-
járásban a tényeket hivatalból vizsgálja, vizsgálata nem
korlátozódhat csupán az ügyfelek állításaira vagy kérelmei-
re. Határozatát azonban csak olyan tényekre és bizonyítékok-
ra alapozhatja, amelyekkel kapcsolatban az ügyfélnek módjá-
ban állt nyilatkozatot tenni.
(2) A szabadalmi ügyekben elõterjesztett beadvá-
nyokkal kapcsolatos hiányok pótlására az ügyfelet fel kell
hívni, illetve figyelmeztetni kell.
Határidõk
48. §
(1) Az e törvény által meghatározott határidõk nem
hosszabbíthatók meg. E határidõk elmulasztásának jogkövet-
kezményei külön figyelmeztetés nélkül is bekövetkeznek.
(2) Ahol a törvény nem állapít meg határidõt a hi-
ánypótlásra, illetve a nyilatkozattételre, az ügyfél részére
legalább harminc napos határidõt kell kitûzni, amely a lejá-
rat elõtt elõterjesztett kérelemre meghosszabbítható. Három
hónapot meghaladó, illetve háromnál többszöri határidõ-
hosszabbítás csak különösen indokolt esetben adható.
(3) A szabadalmi eljárásokban nem érvényesülnek az
államigazgatási eljárás befejezésére általánosan elõírt ha-
táridõk.
Igazolás
49. §
(1) A szabadalmi ügyekben - ha az (5) bekezdés nem
zárja ki - az elmulasztott határnaptól, illetve az elmulasz-
tott határidõ utolsó napjától számított tizenöt napon belül
igazolási kérelmet lehet elõterjeszteni. Az igazolási kére-
lemben elõ kell adni a mulasztás okát és a mulasztás vétlen-
ségét valószínûsítõ körülményeket.
(2) Ha a mulasztás az ügyfélnek késõbb jutott tudo-
mására vagy az akadály késõbb szûnt meg, a határidõ a tudo-
másra jutástól vagy az akadály elhárulásától számít. Az el-
mulasztott határnaptól, illetve az elmulasztott határidõ
utolsó napjától számított hat hónapon túl igazolási kérelmet
nem lehet elõterjeszteni.
(3) Határidõ elmulasztása esetén az igazolási kére-
lem elõterjesztésével együtt pótolni kell az elmulasztott
cselekményt is, vagy - ha ennek helye van - kérni lehet a
határidõ meghosszabbítását.
(4) Ha a Magyar Szabadalmi Hivatal az igazolási ké-
relemnek helyt ad, a mulasztó által pótolt cselekményt az
elmulasztott határidõn belül teljesítettnek kell tekinteni,
az elmulasztott határnapon megtartott tárgyalást pedig a
szükséges keretben meg kell ismételni. Az új tárgyalás ered-
ményéhez képest az elmulasztott tárgyalás alapján hozott ha-
tározat hatályban tartása, illetve teljes vagy részben tör-
ténõ visszavonása kérdésében is határozni kell.
(5) Az igazolás ki van zárva
a) az elsõbbségi nyilatkozat elõterjesztésére
elõírt határidõ (61. § (2) bek.), illetve az uniós elsõbbsé-
gi igény érvényesítésére megszabott tizenkét hónapos határi-
dõ elmulasztása esetén,
b) a származtatásra megszabott határidõk elmu-
lasztása esetén (62. §),
c) a kiállítási nyilatkozat elõterjesztésére
megszabott határidõ (64. § (1) bek. a) pont) és a kiállítási
kedvezmény érvényesítésére megszabott hat hónapos határidõ
(3. § b) pont) elmulasztása esetén,
d) a fenntartási díjak joghatályos megfizetésé-
nek elmulasztása esetén (23. §).
Az eljárás félbeszakadása és felfüggesztése
50. §
(1) A fél halála, illetve jogi személy megszûnése
esetén a szabadalmi eljárás félbeszakad mindaddig, amíg a
jogutód személyét bejelentik és igazolják.
(2) Ha a szabadalmi bejelentésre, illetve a szaba-
dalomra jogosultság tárgyában per indul, annak jogerõs befe-
jezéséig a szabadalmi eljárást fel kell függeszteni.
Képviselet
51. §
(1) Külföldi személy a Magyar Szabadalmi Hivatal
hatáskörébe tartozó valamennyi szabadalmi ügyben köteles
belföldi lakóhellyel rendelkezõ szabadalmi ügyvivõt vagy
ügyvédet képviseletével megbízni.
(2) A képviseletet igazoló meghatalmazást közoki-
ratba vagy teljes bizonyító erejû magánokiratba kell foglal-
ni. A szabadalmi ügyvivõnek vagy ügyvédnek adott meghatalma-
zás érvényességéhez elegendõ, ha azt a meghatalmazó aláírta.
(3) A Magyar Szabadalmi Hivatal a szabadalmi ügyvi-
võk és az ügyvédek közül ügygondnokot rendel ki
a) az ismeretlen örökös vagy az ismeretlen he-
lyen tartózkodó fél részére az ellenérdekû fél kérelmére,
b) a meghatalmazott képviselõvel nem rendelkezõ
külföldi ügyfél részére.
Nyelvhasználat
52. §
(1) A szabadalmi eljárások magyar nyelven folynak,
a szabadalmi leírást az igényponttal, a rajz feliratát és a
kivonatot magyar nyelven kell elkészíteni.
(2) Szabadalmi ügyekben idegen nyelvû beadványokat
is be lehet nyújtani, a Magyar Szabadalmi Hivatal azonban -
indokolt esetben hitelesített - magyar nyelvû fordítás be-
nyújtását írhatja elõ.
Nyilvánosság
53. §
(1) A szabadalmi bejelentés közzétételéig csak a
bejelentõ, a képviselõ, a szakértõ, illetve a szakvélemény
adására felkért szerv tekintheti meg az iratokat. A feltalá-
ló az iratokat megtekintheti akkor is, ha nem õ az igényjo-
gosult.
(2) A közzétételt követõen sem tekinthetõk meg
a) a határozatok tervezetei, továbbá az azokat
és a szakértõi véleményeket elõkészítõ, a felekkel nem kö-
zölt iratok,
b) a feltaláló megnevezését tartalmazó iratok,
ha a feltaláló nevének nyilvánosságra jutását mellõzni kér-
te,
c) az államtitkot képezõ iratok.
(3) A megtekinthetõ iratokról a Magyar Szabadalmi
Hivatal térítés ellenében másolatot ad.
(4) Szabadalmi ügyekben az eljárás csak akkor nyil-
vános, ha abban ellenérdekû fél is részt vesz.
(5) A Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke az illetékes
miniszter megkeresésére honvédelmi vagy nemzetbiztonsági ér-
dekbõl elrendelheti, hogy a szabadalmi bejelentést államti-
tokként kezeljék. Ebben az esetben a közzététel és a leírás
kinyomtatása elmarad és a szabadalommal kapcsolatos egyéb
eljárások is államtitoknak minõsülnek.
VIII. fejezet
Szabadalmi nyilvántartások, hatósági tájékoztatás
Bejelentési nyilvántartás, szabadalmi lajstrom
54. §
(1) A Magyar Szabadalmi Hivatal a szabadalmi beje-
lentésekrõl nyilvántartást, a szabadalmakról lajstromot ve-
zet, amelyekbe be kell jegyezni a szabadalmi jogokkal kap-
csolatos minden tényt és körülményt.
(2) A szabadalmi lajstromban fel kell tüntetni kü-
lönösen
a) a szabadalom lajstromszámát,
b) az ügyszámot,
c) a szabadalom címét,
d) a szabadalom jogosultjának nevét (elnevezé-
sét) és lakcímét (székhelyét),
e) a képviselõ nevét és székhelyét,
f) a feltaláló nevét és lakcímét,
g) a bejelentés napját,
h) az elsõbbséget,
i) a szabadalmat megadó határozat keltét,
j) a fizetett fenntartási díj összegét és a fi-
zetés idõpontját,
k) a szabadalmi oltalom megszûnését, annak jog-
címét és idõpontját, valamint a szabadalom korlátozását,
l) a hasznosítási engedélyeket.
(3) Jóhiszemû és ellenérték fejében jogot szerzõ
harmadik személlyel szemben a szabadalommal kapcsolatos
bármely jogra csak akkor lehet hivatkozni, ha azt a szaba-
dalmi lajstromba bejegyezték.
(4) A szabadalmi lajstromot bárki megtekintheti és
az abban foglalt adatokról térítés ellenében másolatot kér-
het.
(5) A (3) és (4) bekezdés rendelkezéseit - a beje-
lentések közzétételét követõen - megfelelõen alkalmazni kell
a szabadalmi bejelentésekrõl vezetett nyilvántartásra is.
Bejegyzés a szabadalmi lajstromba
55. §
(1) A szabadalmi bejelentésekrõl vezetett nyilván-
tartásba és a szabadalmi lajstromba csak a Magyar Szabadalmi
Hivatal vagy a bíróság határozata alapján lehet bejegyzést
tenni. A 85. § (1) bekezdésében felsorolt határozatok alap-
ján bejegyzés csak akkor tehetõ, ha azokkal szemben az elõ-
írt határidõben nem nyújtottak be megváltoztatási kérelmet,
vagy a megváltoztatási kérelem ügyében a bíróság határozata
jogerõre emelkedett.
(2) A szabadalmi oltalommal összefüggõ jogok és
tények tudomásulvétele ügyében a Magyar Szabadalmi Hivatal
írásban elõterjesztett kérelem alapján határoz. A kérelemhez
csatolni kell az alapul szolgáló közokiratot vagy megfelelõ
bizonyító erejû magánokiratot.
(3) Nem teljesíthetõ a kérelem olyan okirat alap-
ján, amely alaki hiány miatt érvénytelen vagy amelynél a
jogszabályban elõírt hatósági jóváhagyás hiányzik, továbbá,
ha az okirat tartalmából kitûnõen az abban foglalt jognyi-
latkozat érvénytelen.
(4) Ha a kérelemnek vagy mellékleteinek pótolható
hiányosságai vannak, az ügyfelet hiánypótlásra, illetve nyi-
latkozattételre kell felhívni.
Hatósági tájékoztatás
56. §
A Magyar Szabadalmi Hivatal hivatalos lapja a Sza-
badalmi Közlöny és Védjegyértesítõ, amelyben közölni kell
különösen a szabadalmi bejelentésekkel, valamint a szabadal-
makkal kapcsolatos következõ adatokat és tényeket:
a) az adatközlésben a bejelentõ és a képviselõ ne-
vét és címét, a bejelentés ügyszámát, a bejelentés napját,
illetõleg az ettõl eltérõ elsõbbség napját, nemzetközi beje-
lentés esetén a nemzetközi közzététel számát, valamint a ta-
lálmány címét;
b) a szabadalmi bejelentés közzétételekor az a)
pontban meghatározott adatokon felül a feltaláló nevét, a
találmány nemzetközi osztályjelzetét, a kivonatot a jellemzõ
ábrával, valamint utalást arra, hogy a közzétételre az új-
donságkutatási jelentés elkészültét követõen kerül-e sor;
c) a szabadalom megadását követõen a lajstromszá-
mot, a szabadalom jogosultjának nevét (elnevezését), lakcí-
mét (székhelyét), a képviselõ nevét és székhelyét, az ügy-
számot, a bejelentés napját, a szabadalom elsõbbségének nap-
ját, a szabadalom címét, a szabadalom nemzetközi osztályjel-
zetét, a feltaláló nevét és lakcímét, valamint a szabadalmat
megadó határozat keltét;
d) a szabadalmi oltalom megszûnését, annak jogcímét
és idõpontját, a szabadalom korlátozását, valamint a szaba-
dalmi oltalom újra érvénybe helyezését.
IX. fejezet
A szabadalom megadására irányuló eljárás
A szabadalmi bejelentés benyújtása
és kellékei
57. §
(1) A szabadalom megadására irányuló eljárás a Ma-
gyar Szabadalmi Hivatalhoz benyújtott bejelentéssel indul
meg.
(2) A szabadalmi bejelentésnek bejelentési kérel-
met, szabadalmi leírást igényponttal, kivonatot, továbbá - a
szükséghez képest - rajzot és egyéb mellékletet kell tar-
talmaznia.
(3) A szabadalmi bejelentést a külön jogszabályban
meghatározott részletes alaki követelményeknek megfelelõen
kell elkészíteni.
(4) A szabadalmi bejelentésért külön jogszabályban
meghatározott bejelentési és kutatási díjat kell fizetni; a
díjat a bejelentés napját követõ két hónapon belül kell le-
róni.
(5) Ha a bejelentés mellékletei idegen nyelven ké-
szültek, a magyar nyelvû szabadalmi leírást igényponttal, a
kivonatot és a rajzot a bejelentés napjától számított négy
hónapon belül kell benyújtani.
(6) A bejelentõ a közzétételig - a 41. § rendelke-
zéseinek megfelelõ alkalmazásával - visszavonhatja a szaba-
dalmi bejelentést. A Magyar Szabadalmi Hivatal a visszavo-
nást határozattal veszi tudomásul.
A bejelentés napja
58. §
(1) A szabadalmi bejelentés napja az a nap, amelyen
a Magyar Szabadalmi Hivatalhoz beérkezett bejelentés leg-
alább a következõket tartalmazza:
a) utalást a szabadalom iránti igényre,
b) a bejelentõ azonosítására alkalmas adatokat,
c) leírást és az abban hivatkozott rajzot, füg-
getlenül attól, hogy megfelelnek-e az egyéb követelmények-
nek.
(2) A bejelentési nap elismeréséhez a leírás és a
rajz benyújtása helyett elsõbbségi iratra is elegendõ utal-
ni.
A találmány egysége
59. §
A szabadalmi bejelentésben csak egy találmányra
igényelhetõ szabadalom, vagy pedig a találmányok olyan cso-
portjára, amelyet egyetlen közös találmányi gondolat kapcsol
össze.
A találmány feltárása, az igénypont
és a kivonat
60. §
(1) A szabadalmi bejelentésben olyan módon és rész-
letességgel kell feltárni a találmányt, hogy azt szakember a
leírás és a rajz alapján meg tudja valósítani.
(2) Az igénypontban egyértelmûen, a leírással össz-
hangban kell meghatározni az igényelt szabadalmi oltalom
terjedelmét.
(3) A kivonat kizárólag a mûszaki tájékoztatás cél-
jára szolgál, így azt mind az igényelt oltalom terjedelmének
értelmezésénél, mind pedig a technika állásának a 2. § (3)
bekezdése szerint történõ meghatározásánál figyelmen kívül
kell hagyni.
Az elsõbbség
61. §
(1) Az elsõbbséget megalapozó nap
a) általában a szabadalmi bejelentés napja (be-
jelentési elsõbbség),
b) az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi
Uniós Egyezmény által meghatározott esetben a külföldi beje-
lentés napja (uniós elsõbbség),
c) a bejelentõ azonos tárgykörû korábbi, folya-
matban lévõ szabadalmi bejelentésének tizenkét hónapnál nem
korábbi bejelentési napja, ha azzal kapcsolatban más elsõbb-
séget nem érvényesítettek (belsõ elsõbbség).
(2) Az uniós, illetve a belsõ elsõbbséget a szaba-
dalmi bejelentés benyújtásától számított két hónapon belül
kell igényelni. Az uniós elsõbbséget megalapozó okiratot a
bejelentés napjától számított négy hónapon belül kell be-
nyújtani.
(3) Belsõ elsõbbség érvényesítése esetén a korábbi
szabadalmi bejelentést visszavontnak kell tekinteni.
(4) A szabadalmi bejelentésben egy igénypontra is
igényelhetõ több elsõbbség.
(5) Az egyes igényelt elsõbbségek a szabadalmi be-
jelentésnek csak azokra a részeire terjednek ki, amelyeket
az adott elsõbbséget megalapozó bejelentés a 60. § (1) be-
kezdésének megfelelõen feltár.
Származtatás használati mintaoltalmi
bejelentésbõl
62. §
(1) Ha a bejelentõ korábban használati mintaoltalmi
bejelentést tett, akkor az azonos tárgyú szabadalmi bejelen-
tés napjától számított két hónapon belül benyújtott nyilat-
kozatában igényt tarthat a használati mintaoltalmi bejelen-
tés napjára és elsõbbségére (származtatás).
(2) Származtatott szabadalmi bejelentés benyújtásá-
nak a használati mintaoltalom megadása kérdésében hozott ha-
tározat jogerõre emelkedésétõl számított három hónapon, leg-
késõbb a mintaoltalmi bejelentés napjától számított húsz
éven belül van helye.
A mikroorganizmus törzs letétbe
helyezése és hozzáférhetõsége
63. §
(1) Ha a köz számára nem hozzáférhetõ mikroorganiz-
mus törzs felhasználásán alapuló találmány a szabadalmi be-
jelentésben nem tárható fel a 60. § (1) bekezdése szerint,
akkor elismervényt kell benyújtani arról, hogy a törzset
letétbe helyezték a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás
céljából történõ letétbe helyezése nemzetközi elismerésérõl
szóló Budapesti Szerzõdésnek megfelelõen.
(2) Ha a mikroorganizmus törzset a szabadalmi beje-
lentés benyújtását követõen helyezik letétbe, a bejelentés
napjának a letét napját kell tekinteni.
(3) A letétbe helyezésrõl szóló elismervényt a be-
jelentés napjától számított négy hónap elteltéig lehet be-
nyújtani.
(4) A letétbe helyezett mikroorganizmus törzset a
letétbehelyezési szerv a szabadalmi bejelentés közzétételé-
tõl bárki számára, ezt megelõzõen pedig csak azok részére
teheti hozzáférhetõvé a mikroorganizmus-minta kiadása révén,
akiket az 53. § (1) bekezdése feljogosít a szabadalmi beje-
lentés iratainak megtekintésére.
(5) Az, akinek a mintát kiadták, a tenyészetet vagy
az abból általa származtatott mikroorganizmus törzset a sza-
badalom megadására irányuló eljárás befejezéséig, illetve a
szabadalmi oltalom megszûnéséig harmadik személy számára nem
teheti hozzáférhetõvé, továbbá - a kényszerengedélyes kivé-
telével - csak kísérleti célra használhatja fel. Származta-
tott a tenyészet, ha a találmány megvalósítása szempontjából
még a letétbe helyezett tenyészet lényeges jellemzõivel ren-
delkezik.
Kiállítási nyilatkozat és igazolás
64. §
(1) A bejelentõ a 3. § b) pontja alapján akkor
tarthat igényt arra, hogy találmányának kiállításon történõ
bemutatását a technika állásának meghatározásakor hagyják
figyelmen kívül, ha
a) erre irányuló nyilatkozatát a szabadalmi be-
jelentés benyújtásától számított két hónapon belül megteszi,
és
b) a bejelentés napjától számított négy hónapon
belül benyújtja a kiállítás igazgatóságának igazolását a ki-
állítás tényérõl és napjáról.
(2) A kiállítási igazoláshoz csatolni kell a leí-
rást és szükség esetén a rajzot, amelyen az igazgatóság a
bemutatott találmánnyal való azonosságot igazolja.
(3) A kiállítási igazolást a kiállítás idõtartama
alatt és csak addig lehet kiadni, amíg a találmány vagy an-
nak ismertetése a kiállításon megtekinthetõ.
A bejelentés benyújtását követõ vizsgálat
65. §
A Magyar Szabadalmi Hivatal a szabadalmi bejelentés
benyújtását követõen megvizsgálja, hogy
a) a bejelentés megfelel-e a bejelentési nap elis-
meréséhez elõírt feltételeknek (58. §),
b) megfizették-e a bejelentési és kutatási díjat
(57. § (4) bek.),
c) benyújtották-e a magyar nyelvû szabadalmi leí-
rást, kivonatot és rajzot (57. § (5) bek.).
66. §
(1) Ha a bejelentési nap nem ismerhetõ el, a beje-
lentõt fel kell hívni a hiányok harminc napon belül történõ
pótlására.
(2) A hiányok határidõben történõ pótlása esetén a
bejelentés napjának a hiánypótlás beérkezési napját kell
elismerni. Ellenkezõ esetben a szabadalmi bejelentést
visszavontnak kell tekinteni.
(3) Az elismert bejelentési napról a bejelentõt ér-
tesíteni kell.
(4) Ha a bejelentési és kutatási díjat nem fizették
meg, illetve a magyar nyelvû szabadalmi leírást, kivonatot
és rajzot nem nyújtották be, a Magyar Szabadalmi Hivatal
figyelmezteti a bejelentõt a törvény által meghatározott ha-
táridõben (57. § (4) és (5) bek.) történõ hiánypótlásra.
Ennek elmaradása esetén a bejelentést visszavontnak kell te-
kinteni.
Adatközlés
67. §
A szabadalmi bejelentésrõl, ha az - a benyújtáskor
vagy a hiánypótlás eredményeként - kielégíti a bejelentési
nap elismeréséhez elõírt feltételeket, a Magyar Szabadalmi
Hivatal közli hivatalos lapjában az 56. § a) pontjában meg-
határozott hatósági tájékoztatást (adatközlés).
Alaki vizsgálat
68. §
(1) Ha a szabadalmi bejelentés megfelel a 65. §
alapján vizsgált feltételeknek, a Magyar Szabadalmi Hivatal
megvizsgálja a bejelentést abból a szempontból, hogy az kie-
légíti-e az 57. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott ala-
ki követelményeket.
(2) Ha a bejelentés nem felel meg az (1) bekezdés
alapján vizsgált követelményeknek, a bejelentõt fel kell
hívni a hiányok pótlására.
(3) A szabadalmi bejelentést el kell utasítani, ha
a hiánypótlás, illetve a nyilatkozat ellenére sem elégíti ki
a vizsgált követelményeket. A bejelentést csak a felhívásban
pontosan és határozottan megjelölt ok alapján lehet elutasí-
tani.
(4) Ha a bejelentõ a hiánypótlási felhívásra a ki-
tûzött határidõben nem válaszol, a szabadalmi bejelentést
visszavontnak kell tekinteni.
Újdonságkutatás
69. §
(1) Ha a szabadalmi bejelentés megfelel a 65. §
alapján vizsgált feltételeknek, a Magyar Szabadalmi Hivatal
elvégzi az újdonságkutatást, és az igénypontok alapján -
figyelemmel a szabadalmi leírásra és a rajzra - újdonságku-
tatási jelentést készít.
(2) Az újdonságkutatási jelentésben meg kell jelöl-
ni azokat az iratokat, illetve adatokat, amelyek figyelembe
vehetõk a szabadalmi bejelentésben foglalt találmánnyal
kapcsolatban az újdonság és a feltalálói tevékenység elbírá-
lása során.
(3) Az újdonságkutatási jelentést a hivatkozott
iratok másolataival együtt meg kell küldeni a bejelentõnek.
(4) Az újdonságkutatás elvégzésérõl a közzététellel
együtt - vagy, ha a kutatási jelentés késõbb készül el, kü-
lön alkalommal - hatósági tájékoztatást kell közölni a Ma-
gyar Szabadalmi Hivatal hivatalos lapjában.
Közzététel
70. §
(1) A szabadalmi bejelentést a legkorábbi elsõbb-
ség napjától számított tizennyolc hónap elteltével közzé
kell tenni.
(2) A bejelentõ kérelmére korábbi idõpontban is
közzétehetõ a szabadalmi bejelentés, ha megfelel a 65. §
alapján vizsgált feltételeknek.
(3) A közzétételre az 56. § b) pontjában meghatáro-
zott hatósági tájékoztatásnak a Magyar Szabadalmi Hivatal
hivatalos lapjában történõ közlésével kerül sor.
(4) A közzétételrõl a bejelentõt értesíteni kell.
Észrevétel
71. §
(1) A szabadalom megadására irányuló eljárásban a
közzétételt követõen bárki észrevételt nyújthat be a Magyar
Szabadalmi Hivatalhoz arra vonatkozóan, hogy a találmány,
illetve annak bejelentése nem felel meg az e törvényben meg-
határozott valamely szabadalmazhatósági feltételnek.
(2) Az észrevételt a kifogásolt feltételre kiterje-
dõ vizsgálat során figyelembe kell venni.
(3) Az észrevételt benyújtó személy a szabadalom
megadására irányuló eljárásban nem ügyfél. E személyt az
észrevétel eredményérõl értesíteni kell.
Módosítás és megosztás
72. §
(1) A szabadalmi bejelentés új tartalom bevitelével
nem változtatható meg úgy, hogy tárgya bõvebb legyen annál,
amit a bejelentés napján benyújtott bejelentésben feltártak.
(2) A bejelentõ - az (1) bekezdésben megszabott ke-
retek között - a szabadalom megadása kérdésében hozott hatá-
rozat jogerõre emelkedéséig módosíthatja a szabadalmi leí-
rást, az igénypontot és a rajzot.
73. §
(1) Aki több találmányra igényelt szabadalmi oltal-
mat egy bejelentésben, a szabadalmat megadó határozat jog-
erõre emelkedéséig megoszthatja bejelentését, a bejelentési
nap és az esetleges korábbi elsõbbség megtartásával.
(2) A megosztásért külön jogszabályban meghatáro-
zott díjat kell fizetni a kérelem benyújtásától számított
két hónapon belül.
(3) Ha a kérelem benyújtásakor nem fizették meg a
megosztási díjat, a Magyar Szabadalmi Hivatal figyelmezteti
a bejelentõt a (2) bekezdésben meghatározott határidõben
történõ hiánypótlásra. Ennek elmaradása esetén a megosztási
kérelmet visszavontnak kell tekinteni.
Érdemi vizsgálat
74.§
(1) A Magyar Szabadalmi Hivatal a bejelentõ külön
kérelmére végzi el a közzétett szabadalmi bejelentés érdemi
vizsgálatát.
(2) Az érdemi vizsgálat arra terjed ki, hogy a ta-
lálmány
a) kielégíti-e az 1-5. §-okban meghatározott
követelményeket, és a 6. § (2) bekezdése szerint nincs-e ki-
zárva a szabadalmi oltalomból,
b) bejelentése megfelel-e az e törvényben meg-
szabott feltételeknek.
75. §
(1) Az érdemi vizsgálatot a szabadalmi bejelentés
benyújtásával egyidejûleg, illetve azt követõen legkésõbb az
újdonságkutatás elvégzésérõl közölt hatósági tájékoztatás
(69. § (4) bek.) napjától számított hat hónap elteltéig le-
het kérni. Ennek elmaradását úgy kell tekinteni, hogy a be-
jelentõ lemondott az ideiglenes szabadalmi oltalomról.
(2) Az érdemi vizsgálatra irányuló kérelem vissza-
vonásának nincs jogi hatálya.
(3) A kérelem benyújtásától számított két hónap el-
teltéig meg kell fizetni a külön jogszabályban meghatározott
vizsgálati díjat.
(4) Ha a kérelem benyújtásakor nem fizették meg a
vizsgálati díjat, a Magyar Szabadalmi Hivatal figyelmezteti
a bejelentõt a (3) bekezdésben meghatározott határidõben
történõ hiánypótlásra. Ennek elmaradását úgy kell tekinteni,
hogy a bejelentõ visszavonta a szabadalmi bejelentést, il-
letve lemondott az ideiglenes szabadalmi oltalomról.
(5) A vizsgálati díjat - kérelemre - vissza kell
fizetni, ha a bejelentõ az újdonságkutatás elvégzésérõl kö-
zölt hatósági tájékoztatás napját megelõzõen visszavonja a
szabadalmi bejelentést vagy lemond az ideiglenes szabadalmi
oltalomról.
76. §
(1) Ha a szabadalmi bejelentés nem felel meg a 74.
§ (2) bekezdése alapján vizsgált követelményeknek, a beje-
lentõt - a kifogás természete szerint - hiánypótlásra, nyi-
latkozattételre, illetve a bejelentés megosztására kell fel-
hívni.
(2) A szabadalmi bejelentést egészében vagy részben
el kell utasítani, ha a hiánypótlás, illetve a nyilatkozat
ellenére sem elégíti ki a vizsgált követelményeket.
(3) A bejelentést csak a felhívásban pontosan, ha-
tározottan megjelölt és kellõen kifejtett okok alapján lehet
elutasítani. A szükséghez képest újabb felhívást kell kiad-
ni.
(4) Ha a bejelentõ a felhívásra nem válaszol, il-
letve a bejelentést nem osztja meg, azt úgy kell tekinteni,
hogy lemondott az ideiglenes szabadalmi oltalomról.
A szabadalom megadása
77. §
(1) Ha a találmány és a szabadalmi bejelentés meg-
felel a vizsgálat körébe tartozó valamennyi követelménynek
(74. § (2) bek.), a Magyar Szabadalmi Hivatal a bejelentés
tárgyára szabadalmat ad.
(2) A szabadalom megadása elõtt a szabadalmi leí-
rásnak, az igénypontnak és a rajznak a megadás alapjául
szolgáló változatát meg kell küldeni a bejelentõnek, aki há-
rom hónapon belül nyilatkozhat arról, hogy e változattal
egyetért-e.
(3) Ha a bejelentõ egyetért vagy nem nyilatkozik, a
szabadalom megadására a megküldött leírás, igénypont és rajz
alapján kerül sor. Ha a bejelentõ változtatást kezdemé-
nyez, vagy újabb leírást, igénypontot és rajzot nyújt be, an-
nak a végleges változat megállapítása során történõ figyelem-
bevételérõl a Magyar Szabadalmi Hivatal dönt.
(4) A szabadalom megadása elõtt külön jogszabályban
meghatározott megadási és kinyomtatási díjat kell fizetni a
(2) bekezdés szerinti nyilatkozatra megszabott három hóna-
pos határidõn belül. Ennek elmaradását úgy kell tekinteni,
hogy a bejelentõ lemondott az ideiglenes szabadalmi oltalom-
ról.
78. §
(1) A Magyar Szabadalmi Hivatal a szabadalom mega-
dását követõen szabadalmi okiratot ad ki. Ehhez hozzáfûzi a
kinyomtatott szabadalmi leírást az igényponttal és a rajzot.
(2) A szabadalom megadását be kell jegyezni a sza-
badalmi lajstromba (54. §), és arról hatósági tájékoztatást
kell közölni a Magyar Szabadalmi Hivatal hivatalos lapjában
(56. §).
X. fejezet
Egyéb szabadalmi eljárások
A megszûnés megállapítására és az újra érvénybe
helyezésre irányuló eljárás
79. §
(1) A Magyar Szabadalmi Hivatal megállapítja az
ideiglenes szabadalmi oltalomnak a 38. § b) és c) pontjai,
valamint a végleges szabadalmi oltalomnak a 39. § b) és c)
pontjai alapján történt megszûnését; továbbá a szabadalmi
oltalmat a 40. § alapján újra érvénybe helyezi.
(2) A szabadalmi oltalom megszûnésének megállapítá-
sát és újra érvénybe helyezését be kell jegyezni a bejelen-
tési nyilvántartásba, illetve a szabadalmi lajstromba (54.
§), és arról hatósági tájékoztatást kell közölni a Magyar
Szabadalmi Hivatal hivatalos lapjában (56. §).
Megsemmisítési eljárás
80. §
(1) A szabadalom megsemmisítését a 42. § alapján
bárki kérheti a szabadalmassal szemben.
(2) A megsemmisítési kérelmet eggyel több példány-
ban kell benyújtani a Magyar Szabadalmi Hivatalhoz, mint
ahány szabadalmas van. A kérelemben meg kell jelölni a meg-
semmisítés alapjául szolgáló okokat és mellékelni kell az
okirati bizonyítékokat.
(3) A megsemmisítési kérelemre külön jogszabályban
meghatározott díjat kell fizetni a kérelem benyújtásától
számított két hónapon belül.
(4) Ha a megsemmisítési kérelem nem felel meg a
törvényben elõírt feltételeknek, a megsemmisítést kérõt hi-
ánypótlásra kell felhívni; ha pedig a kérelem díját nem fi-
zette meg, figyelmeztetni kell a törvényben meghatározott
határidõben történõ pótlásra. Ezek elmaradása esetén a meg-
semmisítési kérelmet visszavontnak kell tekinteni.
81. §
(1) A Magyar Szabadalmi Hivatal a megsemmisítési
kérelemmel kapcsolatban nyilatkozattételre hívja fel a
szabadalmast, majd írásbeli elõkészítés után szóbeli tárgya-
lás alapján határoz a szabadalom megsemmisítésérõl, korláto-
zásáról vagy a kérelem elutasításáról.
(2) Az egy szabadalom ellen irányuló több megsemmi-
sítési kérelmet egy eljárásban kell elintézni.
(3) A megsemmisítési kérelem visszavonása esetén az
eljárást hivatalból folytatni lehet.
(4) A megsemmisítési eljárás költségeinek viselésé-
re a vesztes felet kell kötelezni.
(5) A szabadalom megsemmisítését vagy korlátozását
be kell jegyezni a szabadalmi lajstromba (54. §), és arról
hatósági tájékoztatást kell közölni a Magyar Szabadalmi Hi-
vatal hivatalos lapjában (56. §).
Nemleges megállapítási eljárás
82. §
(1) A nemleges megállapításra (37. §) irányuló ké-
relmet eggyel több példányban kell benyújtani a Magyar Sza-
badalmi Hivatalhoz, mint ahány szabadalmas van. A kérelemhez
mellékelni kell a hasznosított vagy hasznosítani kívánt ter-
mék vagy eljárás, valamint a megjelölt szabadalom leírását
és rajzát.
(2) A nemleges megállapításra irányuló kérelmet
csak egy szabadalom tekintetében lehet benyújtani.
(3) A nemleges megállapítási kérelemre külön jog-
szabályban meghatározott díjat kell fizetni a kérelem be-
nyújtásától számított két hónapon belül.
(4) Ha a nemleges megállapítási kérelem nem felel
meg a törvényben elõírt feltételeknek, a nemleges megállapí-
tást kérõt hiánypótlásra kell felhívni; ha pedig a kérelem
díját nem fizette meg, figyelmeztetni kell a törvényben meg-
határozott határidõben történõ pótlásra. Ezek elmaradása
esetén a nemleges megállapítási kérelmet visszavontnak kell
tekinteni.
83. §
(1) A Magyar Szabadalmi Hivatal a nemleges megálla-
pítási kérelemmel kapcsolatban nyilatkozattételre hívja fel
a szabadalmast, majd írásbeli elõkészítés után szóbeli tár-
gyalás alapján határoz arról, hogy a nemleges megállapítási
kérelemnek helyt ad-e vagy a kérelmet elutasítja-e.
(2) A nemleges megállapítási eljárás költségeit a
kérelmezõ viseli.
A szabadalmi leírás értelmezése
84. §
Ha a szabadalmi leírás értelmezése kérdésében vita
támad, az eljáró bíróság vagy egyéb hatóság megkeresésére a
Magyar Szabadalmi Hivatal szakvéleményt ad.
HARMADIK RÉSZ
BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS
SZABADALMI ÜGYEKBEN
XI. fejezet
A Magyar Szabadalmi Hivatal határozatának
megváltoztatása
Megváltoztatási kérelem
85. §
(1) A bíróság kérelemre megváltoztathatja a Magyar
Szabadalmi Hivatal érdemi határozatát (46. § (2) bek.), va-
lamint az eljárás félbeszakadását megállapító, az eljárást
felfüggesztõ és a bejelentési nyilvántartásba vagy a szaba-
dalmi lajstromba való bejegyzés alapjául szolgáló határoza-
tát.
(2) A határozat megváltoztatását kérheti, aki a
Magyar Szabadalmi Hivatal elõtti eljárásban ügyfélként vett
részt.
(3) A szabadalom megsemmisítése tárgyában hozott
határozat megváltoztatását a szolgálati találmány feltaláló-
ja is kérheti. A szabadalom megadása és megsemmisítése kér-
désében hozott határozat megváltoztatását az ügyész a 6. §
(2) bekezdése alapján kérheti.
(4) A megváltoztatási kérelem elõterjesztésének ha-
tárideje a határozatnak a féllel, illetve a szolgálati ta-
lálmány feltalálójával való közlésétõl számított harminc
nap.
(5) A kérelem a Magyar Szabadalmi Hivatalnál nyújt-
ható be, amely azt a szabadalmi ügy irataival együtt tizenöt
napon belül továbbítja a bírósághoz.
(6) A megváltoztatási kérelem kellékeire a kereset-
levélre vonatkozó szabályok megfelelõen irányadók.
(7) Ha a fél a kérelmet elkésetten nyújtotta be, az
igazolási kérelem tárgyában a bíróság határoz.
Hatáskör és illetékesség
86. §
(1) A Magyar Szabadalmi Hivatal határozatának meg-
változtatására irányuló eljárás a Fõvárosi Bíróság hatáskö-
rébe és kizárólagos illetékessége alá tartozik.
(2) A Fõvárosi Bíróság végzése elleni fellebbezés
elbírálása a Legfelsõbb Bíróság hatáskörébe tartozik.
A bíróság összetétele
87. §
A Fõvárosi Bíróság három hivatásos bíróból álló ta-
nácsban jár el, akik közül két tag felsõfokú mûszaki vagy
ezzel egyenértékû szakképesítéssel rendelkezik.
A megváltoztatási kérelemmel kapcsolatos
eljárásra irányadó szabályok
88. §
A bíróság a Magyar Szabadalmi Hivatal határozatának
megváltoztatására irányuló kérelmet a nemperes eljárás sza-
bályai szerint - az e törvényben foglalt eltérõ rendelkezé-
sek alkalmazásával - bírálja el. Ha e törvénybõl, illetve az
eljárás nemperes jellegébõl más nem következik, az eljárásra
a polgári perrendtartás (a továbbiakban: Pp.) szabályait
megfelelõen alkalmazni kell.
Nyilvánosság
89. §
A bíróság a tárgyalásról, illetve a határozat ki-
hirdetésérõl a nyilvánosságot a fél kérelmére a Pp. általá-
nos rendelkezéseiben meghatározott feltételek hiányában is
kizárhatja.
Kizárás
90. §
(1) A Pp. általános rendelkezéseiben meghatározott
eseteken kívül az ügy elintézésébõl ki van zárva, és abban
mint bíró nem vehet részt, aki
a) a Magyar Szabadalmi Hivatal határozatának
meghozatalában részt vett;
b) az a) pontban említett személynek a Pp. ál-
talános - a bírák kizárására vonatkozó - rendelkezéseiben
megjelölt hozzátartozója.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit a jegyzõkönyvve-
zetõk és a szakértõk kizárására is alkalmazni kell.
A felek és az eljárás
más résztvevõi
91. §
(1) A kérelmezõ a bírósági eljárásban félként vesz
részt. Az eljárást indító ügyészt megilletik mindazok a jo-
gok, amelyek a felet megilletik, egyezséget azonban nem köt-
het, jogról nem mondhat le, illetõleg jogokat nem ismerhet
el.
(2) Ha a Magyar Szabadalmi Hivatal elõtti eljárás-
ban ellenérdekû ügyfél is részt vett, a bírósági eljárást
ellene kell megindítani.
92. §
Ha a szabadalmastárs a szabadalom fenntartása és
védelme érdekében önállóan lép fel, illetve az eljárást csak
egy szabadalmastárs ellen indították meg, a bíróság értesíti
a többi szabadalmastársat, hogy az eljárásba a szabadalmas-
társ mellett beléphetnek.
93. §
(1) Akinek jogi érdeke fûzõdik ahhoz, hogy a Magyar
Szabadalmi Hivatal határozatának megváltoztatására irányuló
eljárás miként dõljön el, az eljárásba - annak jogerõs el-
döntéséig - az azonos érdekû fél mellett beavatkozhat.
(2) A beavatkozó - az egyezséget, az elismerést és
a jogról való lemondást kivéve - minden cselekményre jogo-
sult, amelyet az általa támogatott fél megtehet, cselekmé-
nyeinek azonban csak annyiban van hatálya, amennyiben a bea-
vatkozó cselekményei a fél cselekményeivel nem állnak ellen-
tétben.
(3) A beavatkozó és a fél közötti jogvitát az eljá-
rás során nem lehet elbírálni.
Képviselet
94. §
(1) Az eljárás során meghatalmazottként szabadalmi
ügyvivõ is eljárhat.
(2) A szabadalmi ügyvivõnek vagy ügyvédnek adott
meghatalmazás érvényességéhez elegendõ, ha azt a meghatalma-
zó aláírta.
Eljárási költség
95. §
(1) Ha a bírósági eljárásban ellenérdekû fél is
részt vett, az eljárási költségek elõlegezésére, illetve vi-
selésére a perköltségre vonatkozó rendelkezéseket kell meg-
felelõen alkalmazni.
(2) Ellenérdekû fél hiányában a költségeket a ké-
relmezõ elõlegezi, illetve viseli.
(3) Az eljárási költséghez hozzá kell számítani a
felet képviselõ szabadalmi ügyvivõ készkiadásait és munkadí-
ját is.
Mulasztás
96. §
Ha a kérelmezõ, illetve egyik fél sem jelenik meg a
tárgyaláson vagy a megszabott határidõ alatt a bíróság fel-
hívásának bármelyik fél nem tesz eleget, a bíróság a kérel-
met a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el.
Igazolás
97. §
Az igazolási kérelem elõterjesztésére a bíróság
elõtti nemperes eljárásban a 49. § rendelkezéseit kell meg-
felelõen alkalmazni.
Tárgyalás és bizonyítás
98. §
(1) Az elsõfokú bíróság a Pp. szabályai szerint bi-
zonyítást folytat le és tárgyalást tart.
(2) Ha az eljárásban ellenérdekû fél nem vesz részt
és az ügy az iratok alapján elbírálható, a bíróság tárgyalá-
son kívül is hozhat határozatot, azonban a felet - kívánsá-
gára - meg kell hallgatnia.
(3) Ha a bíróság az ügyet tárgyaláson kívül bírálja
el, de az eljárás folyamán szükségét látja a tárgyalás meg-
tartásának, a tárgyalást bármikor kitûzheti. Ha viszont a
bíróság az ügyet tárgyaláson bírálja el, illetve tárgyalást
tûzött ki, ezt követõen nem térhet vissza az ügy tárgyaláson
kívüli elbírálására.
(4) A bírósági eljárásban nincs helye egyezségnek,
ha a Magyar Szabadalmi Hivatal elõtt folyó eljárásban sem
lehetett egyezséget kötni.
Határozatok
99. §
A bíróság mind az ügy érdemében, mind egyéb esetek-
ben végzéssel határoz.
100. §
(1) Ha a bíróság a szabadalmi ügyben hozott határo-
zatot megváltoztatja, végzése a Magyar Szabadalmi Hivatal
határozatának helyébe lép.
(2) A bíróság a határozatot hatályon kívül helyezi
és a Magyar Szabadalmi Hivatalt új eljárásra utasítja, ha
a) a határozat meghozatalában olyan személy
vett részt, akivel szemben kizáró ok állt fenn;
b) a Magyar Szabadalmi Hivatal elõtti eljárás-
ban olyan lényeges egyéb eljárási szabálysértés történt,
amely a bírósági eljárásban nem orvosolható;
c) a szabadalmi bejelentés alaki okból történt
elutasítása esetén a kérelmezõ a hiányokat a megváltoztatási
kérelem benyújtásával egyidejûleg vagy a bíróság felhívására
pótolja.
(3) Ha a fél olyan kérdésben kíván bírósági dön-
tést, amely a Magyar Szabadalmi Hivatal elõtt folyó eljárás-
nak nem volt tárgya, a bíróság a kérelmet átteszi a Magyar
Szabadalmi Hivatalhoz. Ebben az esetben a bíróság a Magyar
Szabadalmi Hivatal határozatát - szükség szerint - hatályon
kívül helyezi.
(4) Ha a megváltoztatási kérelem elõterjesztését
követõen a Magyar Szabadalmi Hivatal érdeminek nem minõsülõ
határozatát visszavonta vagy hatályon kívül helyezte, a bí-
róság az eljárást megszünteti. Ha a Magyar Szabadalmi Hiva-
tal a határozatát megváltoztatta, a bírósági eljárás folyta-
tásának csak a még vitás kérdésekben van helye.
101. §
A bíróság az ügy érdemében hozott végzését kézbesí-
tés útján közli.
A másodfokú bíróság eljárása
102. §
(1) A másodfokú bíróság az elsõfokú bíróság végzése
ellen irányuló fellebbezést a Pp. szabályai szerint bírálja
el azzal, hogy kisebb terjedelmû bizonyítást - tárgyaláson -
maga is lefolytathat.
(2) A másodfokú bíróság a fellebbezést tárgyaláson
bírálja el, ha az eljárásban ellenérdekû fél vesz részt.
A felülvizsgálati kérelem kizártsága
103. §
Nincs helye felülvizsgálati kérelemnek a Magyar
Szabadalmi Hivatal határozatának megváltoztatása tárgyában
hozott jogerõs végzés ellen.
XII. fejezet
Szabadalmi perek
A szabadalmi perekre irányadó szabályok
104. §
(1) A szabadalmi kényszerengedély megadására, módo-
sítására és visszavonására irányuló perek, az elõhasználati
és a továbbhasználati jog fennállásával kapcsolatos perek,
valamint a találmány- vagy szabadalombitorlás miatt indított
perek a Fõvárosi Bíróság hatáskörébe és kizárólagos illeté-
kessége alá tartoznak.
(2) E perekben a Fõvárosi Bíróság a 87. §-ban meg-
határozott összetételû tanácsban jár el.
(3) Az (1) bekezdésben nem említett, szabadalommal
kapcsolatos minden más jogvitás ügy a megyei bíróság (Fõvá-
rosi Bíróság) hatáskörébe tartozik.
(4) Az (1) és a (3) bekezdésben említett perekben
egyébként a Pp. általános szabályait kell alkalmazni, az e
törvény 89., 90. és 94. §-ában, valamint 95. §-ának (3) be-
kezdésében foglalt eltérésekkel.
NEGYEDIK RÉSZ
A NÖVÉNY- ÉS ÁLLATFAJTÁK SZABADALMI OLTALMA
XIII. fejezet
A növényfajtákra vonatkozó szabályok
A növényfajták szabadalmi oltalmának
feltételei
105. §
(1) Szabadalmazható a növényfajta, ha megkülönböz-
tethetõ, egynemû, állandó és új, valamint, ha lajstromozható
fajtanévvel látták el.
(2) Megkülönböztethetõ a növényfajta, ha egy vagy
több alaktani vagy egyéb mérhetõ tulajdonsága tekintetében
határozottan eltér az elsõbbség napján közismert fajtáktól.
(3) Egynemû a növényfajta, ha egyedeinek lényeges
fajtajellemzõi azonosak.
(4) Állandó a növényfajta, ha az egymást követõ
szaporítások után vagy a szaporítási ciklusok végén a lénye-
ges fajtajellemzõk változatlanok.
(5) Új a növényfajta, ha a nemesítõ vagy jogutódja
hozzájárulásával eladásra még nem kínálták fel vagy kereske-
delmi forgalomba nem hozták:
a) belföldön az elsõbbségi napot megelõzõ egy
évnél korábban,
b) külföldön szõlõ és fa esetében az elsõbbségi
napot megelõzõ hat évnél, más növény esetén négy évnél ko-
rábban.
(6) A fajtanévnek az elsõbbség napján alkalmasnak
kell lennie a fajta azonosítására. Fajtanévként nem használ-
ható különösen az olyan megjelölés, amely kizárólag számje-
gyekbõl áll - kivéve, ha ez az elterjedt gyakorlat a fajták
megjelölésére -, megtévesztésre alkalmas, azonos vagy rokon
növényfajhoz tartozó már meglevõ fajta neve, vagy amelynek
használata a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközne.
A növényfajták szabadalmi oltalmából eredõ
jogok és kötelezettségek
106. §
(1) A növényfajtára adott szabadalom alapján a sza-
badalmas kizárólagos hasznosítási joga arra terjed ki, hogy
a) a növényfajta szaporítóanyagát - ilyenként -
kereskedelmi forgalomba hozatal céljára elõállítsa, eladásra
felkínálja vagy kereskedelmi forgalomba hozza,
b) a növényfajtát ismételten felhasználja egy
másik növényfajta kereskedelmi forgalomba hozatal céljára
való elõállításához,
c) a nem szaporítóanyagként forgalomba hozott
dísznövényt kereskedelmi forgalomba hozatal céljára szaporí-
tóanyagként felhasználja.
(2) Szaporítóanyagnak kell tekinteni a szaporításra
alkalmas egész növényt, magot vagy más növényrészt.
(3) A szabadalmazott növényfajta szaporítóanyagát
csak a szabadalmas engedélyével szabad olyan országba szál-
lítani, ahol a növényfajta nem áll az e törvénnyel megálla-
pított oltalomhoz hasonló oltalom alatt.
(4) A szabadalmi oltalom - a megadástól számítva -
szõlõk és fák esetében tizennyolc évig, egyéb növényfajták
esetén tizenöt évig tart.
(5) A szabadalmas köteles a növényfajtát a szaba-
dalmi oltalom fennállásának idõtartama alatt fenntartani.
(6) Állami minõsítésben részesített növényfajta
esetén a feltalálót - a szabadalmas választásától függõen -
találmányi díj vagy a növényfajták állami minõsítésére vo-
natkozó jogszabályok szerinti díjazás illeti meg.
A növényfajtákra vonatkozó bejelentések
érdemi vizsgálata
107. §
(1) A szabadalmi bejelentésben csak egy növényfaj-
tára igényelhetõ szabadalom.
(2) A Magyar Szabadalmi Hivatal a bejelentés érdemi
vizsgálatát abból a szempontból végzi, hogy a növényfajta
a) kielégíti-e a 105. §-ban meghatározott köve-
telményeket, és a 6. § (2) bekezdése szerint nincs-e kizárva
a szabadalmi oltalomból,
b) bejelentése megfelel-e az e törvényben meg-
szabott feltételeknek.
(3) A növényfajta megkülönböztethetõségét, egynemû-
ségét és állandóságát az állami minõsítés során vagy a sza-
badalmi eljárás céljára külön elvégzett kísérleti vizsgálat
eredménye alapján kell megállapítani. A kísérleti vizsgála-
tot az ország területén a külön jogszabályban kijelölt szerv
végzi.
(4) Külföldi szervnél végzett kísérleti vizsgálat
eredményét e szerv hozzájárulásával és viszonosság esetén
lehet figyelembe venni a szabadalmi eljárásban. A viszonos-
ság kérdésében a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökének állás-
foglalása irányadó. A külföldi vizsgálati eredmény átvételé-
rõl a Magyar Szabadalmi Hivatal értesíti a (3) bekezdés sze-
rinti szervet.
(5) A kísérleti vizsgálat költségeit a bejelentõ
viseli.
(6) A kísérleti vizsgálat eredményét a bejelentõ az
elsõbbség napját követõ négy éven belül nyújthatja be.
A növényfajtára adott szabadalom
megsemmisítése, a fajtanév törlése
108. §
(1) A növényfajtára adott szabadalmat meg kell
semmisíteni
a) keletkezésére visszaható hatállyal, ha a nö-
vényfajta nem volt megkülönböztethetõ vagy új, vagy a 6. §
(2) bekezdése alapján ki volt zárva a szabadalmi oltalomból,
b) az erre vonatkozó határozat jogerõre emelke-
désétõl kezdõdõ hatállyal, ha a szabadalmas nem teljesíti a
106. § (5) bekezdésében meghatározott kötelezettségét.
(2) Ha a fajtanév nem lett volna lajstromozha-
tó, azt törölni kell és másik fajtanevet kell megállapítani.
Az általános szabályok alkalmazása
109. §
(1) A szabadalmazott növényfajta csak állami minõ-
sítéssel vehetõ köztermesztésbe.
(2) Egyebekben a növényfajtákra és azok szabadalmi
oltalmára az I-XII. fejezetek rendelkezéseit kell alkalmaz-
ni.
XIV. fejezet
Az állatfajtákra vonatkozó szabályok
Az állatfajták szabadalmi oltalmának
feltételei; szabadalmi igény
110. §
(1) Szabadalmazható az állatfajta, ha megkülönböz-
tethetõ és új, valamint, ha lajstromozható fajtanévvel lát-
ták el. Az állattenyésztésrõl szóló törvény hatálya alá nem
tartozó állatfaj esetén a szabadalmazhatósághoz szükséges az
is, hogy az állatfajta reprodukálható legyen.
(2) Megkülönböztethetõ az állatfajta, ha egy vagy
több jellemzõ értékmérõ tulajdonsága tekintetében határozot-
tan eltér az elsõbbség napján közismert fajtáktól.
(3) Reprodukálható az állatfajta, ha jellemzõ ér-
tékmérõ tulajdonságait több generáción keresztül megõrzi.
(4) Új az állatfajta, ha azt az elsõbbség napját
megelõzõ egy évnél korábban a nemesítõ vagy jogutódja hozzá-
járulásával eladásra még nem kínálták fel, vagy kereskedelmi
forgalomba nem hozták.
(5) A fajtanévnek az elsõbbség napján alkalmasnak
kell lennie a fajta azonosítására. Fajtanévként nem használ-
ható olyan megjelölés, amely kizárólag számjegyekbõl áll -
kivéve, ha ez az elterjedt gyakorlat a fajták megjelölésére
-, megtévesztésre alkalmas, azonos vagy rokon állatfajhoz
tartozó már meglévõ fajta nevével azonos, vagy amelynek
használata a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközne.
(6) Fajtaelismerésben részesített állatfajta esetén
a szabadalom a fajtát elismerésre bejelentõ személyt vagy
jogutódját illeti meg.
Az állatfajták szabadalmi oltalmából eredõ
jogok és kötelezettségek
111. §
(1) Az állatfajtára adott szabadalom alapján a sza-
badalmas kizárólagos hasznosítási joga arra terjed ki, hogy
a) az állatfajta szaporítóanyagát - ilyenként -
kereskedelmi forgalomba hozatal céljára elõállítsa, eladásra
felkínálja, vagy kereskedelmi forgalomba hozza,
b) az állatfajtát ismételten felhasználja egy
másik állatfajta kereskedelmi forgalomba hozatal céljára va-
ló elõállításához.
(2) Szaporítóanyagnak kell tekinteni magát az álla-
tot (egyedet), a spermát, a petesejtet, a keltetésre alkal-
mas tojást, az embriót, vagy a szaporítást befolyásoló, il-
letve irányító más biológiai egységet és részegységet (pl.
géndarabot, sejtet).
(3) A szabadalmaztatott állatfajta szaporítóanyagát
csak a szabadalmas engedélyével szabad olyan országba szál-
lítani, ahol az állatfajta nem áll az e törvénnyel megálla-
pított oltalomhoz hasonló oltalom alatt.
(4) A szabadalmi oltalom idõtartama a bejelentés
napjától számított húsz év.
Az állatfajtákra vonatkozó bejelentések
érdemi vizsgálata
112. §
(1) A szabadalmi bejelentésben csak egy állatfajtá-
ra igényelhetõ szabadalom.
(2) A Magyar Szabadalmi Hivatal a bejelentés érdemi
vizsgálatát abból a szempontból végzi, hogy az állatfajta
a) kielégíti-e a 110. § (1)-(5) bekezdéseiben
meghatározott követelményeket és a 6. § (2) bekezdése sze-
rint nincs-e kizárva a szabadalmi oltalomból,
b) bejelentése megfelel-e az e törvényben meg-
szabott feltételeknek.
(3) Az állatfajta megkülönböztethetõségét és repro-
dukálhatóságát a fajtaelismerés során vagy a szabadalmi el-
járás céljára külön elvégzett kísérleti teljesítményvizsgá-
lat eredménye alapján kell megállapítani. A kísérleti telje-
sítményvizsgálatot az ország területén a külön jogszabályban
kijelölt szerv végzi.
(4) Külföldi szervnél végzett kísérleti teljesít-
ményvizsgálat eredményét e szerv hozzájárulásával és viszo-
nosság esetén lehet figyelembe venni a szabadalmi eljárás-
ban. A viszonosság kérdésében a Magyar Szabadalmi Hivatal
elnökének állásfoglalása irányadó. A külföldi teljesítmény-
vizsgálati eredmény átvételérõl a Magyar Szabadalmi Hivatal
értesíti a (3) bekezdés szerinti szervet.
(5) A kísérleti teljesítményvizsgálat eredményét a
bejelentõ az elsõbbség napját követõ négy éven belül nyújt-
hatja be a Magyar Szabadalmi Hivatalhoz.
(6) A kísérleti teljesítményvizsgálat költségeit a
bejelentõ viseli.
Az állatfajtára adott szabadalom
megsemmisítése, a fajtanév törlése
113. §
(1) Az állatfajtára adott szabadalmat meg kell sem-
misíteni keletkezésére visszaható hatállyal, ha az állat-
fajta nem volt megkülönböztethetõ vagy új, vagy a 6. § (2)
bekezdése alapján ki volt zárva a szabadalmi oltalomból.
(2) Ha a fajtanév nem lett volna lajstromozható,
azt törölni kell és másik fajtanevet kell megállapítani.
Az általános szabályok alkalmazása
114. §
(1) Az állattenyésztésrõl szóló törvény hatálya alá
tartozó, szabadalmazott állatfajta csak fajtaelismeréssel
vehetõ köztenyésztésbe.
(2) Egyebekben az állatfajtákra és azok szabadalmi
oltalmára az I-XII. fejezetek rendelkezéseit kell megfelelõ-
en alkalmazni.
ÖTÖDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
XV. fejezet
A törvény hatálybalépése;
átmeneti rendelkezések
A törvény hatálybalépésére vonatkozó
és az átmeneti rendelkezéseket
megállapító szabályok
115. §
(1) E törvény 1996. január 1-jén lép hatályba; ren-
delkezéseit - a (2) és az (5) bekezdésben foglalt kivétellel
- csupán a hatálybalépését követõen indult eljárásokban lehet
alkalmazni.
(2) A 49. §-ban foglalt szabályokat értelemszerûen
alkalmazni kell a folyamatban lévõ ügyekben is.
(3) Ha a törvény hatálybalépése elõtt a találmányi
díjszerzõdést, illetve a szabadalmi licenciaszerzõdést meg-
kötötték vagy a szolgálati találmányt értékesítették, a szer-
zõdéskötés, illetve az értékesítés idõpontjában hatályos ren-
delkezéseket kell alkalmazni.
(4) A törvény hatálybalépése elõtt megkezdett hasz-
nosításra a szabadalmi oltalom tartalma, korlátai és a szaba-
dalombitorlás tekintetében a korábban hatályos rendelkezése-
ket kell alkalmazni.
(5) A törvény hatálybalépésekor hatályos szabadalmak
nyilvántartására, fenntartására, megszûnésére és újra érvény-
be helyezésére a továbbiakban e törvény rendelkezéseit kell
alkalmazni azzal, hogy a szabadalom megsemmisítésének felté-
teleire az elsõbbség idõpontjában hatályos szabályok az
irányadók.
(6) E törvény hatálybalépését követõen az Országos
Találmányi Hivatal Magyar Szabadalmi Hivatal elnevezéssel mû-
ködik tovább. Ahol jogszabály Országos Találmányi Hivatalt
említ, azon a Magyar Szabadalmi Hivatalt kell érteni.
Hatályukat vesztõ rendelkezések
116. §
E törvény hatálybalépésével egyidejûleg hatályát
veszti
a) a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1969.
évi II. törvény, az azt módosító 1983. évi 5. törvényerejû
rendelet, 1991. évi XXXVIII. törvény 39. §-a, 1992. évi IV.
törvény 3. §-ának (1) bekezdése, 1992. évi LXVIII. törvény
23. §-a és 1994. évi VII. törvény 1-6. §-a;
b) a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 29. §-ának (4) bekezdése és 34. §-ának (2)
bekezdése;
c) a szolgálati találmányért járó díjazásról és a
találmányokkal kapcsolatos egyéb intézkedésekrõl szóló
77/1989. (VII.10.) MT rendelet;
d) a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1969.
évi II. törvény végrehajtásáról rendelkezõ 4/1969. (XII.28.)
OMFB-IM együttes rendelet és az azt módosító 4/1983. (V.12.)
IM rendelet és 11/1986. (IX.11.) IM rendelet 1. §-a;
e) a 9/1969. (XII.28.) IM rendelet a bírósági eljá-
rásról szabadalmi ügyekben.
Módosuló rendelkezések
117. §
E törvény hatálybalépésével egyidejûleg
a) az államigazgatási eljárás általános szabályairól
szóló 1957. évi IV. törvény 3. §-ának (6) bekezdése a "jöve-
déki ügyekben" szövegrész után a ", valamint iparjogvédelmi
ügyekben" szövegrésszel egészül ki;
b) a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Hmtv.) 8. §-a helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"8. § A munkaviszonyban, közszolgálati vagy köz-
alkalmazotti jogviszonyban álló személy, a fegyveres erõk
és a rendvédelmi szervek hivatásos állományához tartozó -
szolgálati viszonyban álló - személy, illetve a munkaviszony
jellegû jogviszonyban foglalkoztatott szövetkezeti tag által
alkotott mintára a szolgálati és az alkalmazotti találmányra
irányadó rendelkezéseket kell megfelelõen alkalmazni.";
c) a Hmtv. 37. §-ának (2) bekezdése helyébe a kö-
vetkezõ rendelkezés lép:
"(2) A határozat megváltoztatását kérheti, aki a
Magyar Szabadalmi Hivatal elõtti eljárásban ügyfélként vett
részt. A mintaoltalom megsemmisítése tárgyában hozott hatá-
rozat megváltoztatását a szolgálati minta feltalálója is
kérheti. A mintaoltalom megadása és megsemmisítése kérdésé-
ben hozott határozat megváltoztatását az ügyész a 5. § (2)
bekezdése alapján kérheti."
Felhatalmazások
118. §
(1) Felhatalmazást kap az igazságügy-miniszter, hogy
- a Magyar Szabadalmi Hivatal elnökével egyetértésben - a
szabadalmi bejelentés részletes alaki szabályait rendelettel
megállapítsa.
(2) Felhatalmazást kap a Magyar Szabadalmi Hivatal
felett felügyeletet gyakorló miniszter, hogy a találmányi
szakértõi testületre vonatkozó részletes szabályokat rende-
lettel megállapítsa.