ORSZÁGGYÛLÉSI KÉPVISELÕ
Módosító javaslat!
dr. Gál Zoltán
az Országgyûlés elnökének
HELYBEN
Tisztelt Elnök Úr!
A Házszabály 94. § (1) bekezdése és 102. § (1) bekezdése alapján a vad
védelmérõl, a vadgazdálkodásról szóló T/1662.. számú törvény javaslathoz a
következõ
m ó d o s í t ó j a v a s l a t o t
terjesztem elõ:
1. A 66.§ (2) bekezdés utolsó mondata az alábbiakkal egészül ki:
" ...Az íjjal vadászók gyakorlati vadász-íjász, a ragadozó madárral vadászók
gyakorlati sólymász vizsgát tesznek."
2. A 67.§ (1) - (2)-(3)bekezdése az alábbiak szerint módosul:
"(1.) Vadat a.) lõfegyveres vadászat esetén csak vadászati célra engedélyezett
- legalább negyvenöt centiméter csõhosszúságú - vadászlõfegyverrel lehet
elejteni.
[(2)]b.) vadász - ijászat esetén gimszarvast, dámszarvast, muflont, vaddisznót
és õzet kizárólag 22,7 kilopond húzóerõt meghaladó engedélyezett vadászíjjal
és arra alkalmas vadászvesszõvel szabad elejteni.
[(3)] c.) élve befogni csak az e célra szolgáló hálóval, élve fogó csapdával,
valamint befogó karámmal [lehet] szabad elfogni.
d.) vadat agarászat esetén kizárólag származási lappal és képességvizsgával
rendelkezõ magyar agárral szabad elfogni."
3. A 67.§ (4) bekezdésének sorszáma 67§ (2) bekezdésre változik
4. A 10§ (1) b.) pontja az alábbiakkal egészül ki:
" általa meghívott vadász számára biztosítja a vadászat lehetõségét ( a
továbbiakban : vendégvadászat ) Vendégvadászatnak minõsül az a vadászat, ahol
a vadászatra jogosult minden közvetett, vagy közvetlen anyagi ellentételezés
nélkül biztosítja a vadászat lehetõségét nem több, mint vadászati évenként egy
vendég esetében összesen harminc vadásznap idõtartamra. A vendégvadászat során
a meghívás nem szólhat úgy, hogy egy adott területen, vagy területrészen -
beleértve a vadászati biztonsági körzeteket is - kizárólagos vadászati
lehetõséget ad több, mint hat vadásznapra. "
5. A 10 § (1)c.) pontja az alábbiakkal egészül ki:
" Külön megállapodás alapján biztosítja más vadász számára meghatározott fajú
és darabszámú vad vadászatát ( a továbbiakban: bérvadászat ). Bérvadászat az
olyan szerzõdés alapján történõ vadászat, amely szerzõdés nem biztosíthatja
egy adott területen megtalálható bármely vadfaj kizárólagos vadászatát az
adott vadászati évben. Kizárólagos vadászat egy adott területhez, vagy
területrészhez kötõdõ teljes éves vadgazdálkodási terv szerint elejthetõ
vadfaj, vagy azon belül korcsoport vagy ivar lelövésének biztosítása. "
6. A 17§ (4)b.) pontja az alábbiak szerint egészül ki:
"a vadászati jogot alhaszon bérletbe adja. Alhaszonbérletnek minõsül minden
olyan szerzõdés, amelynek alapján adott területen vagy területrészen minden -
, vagy valamely vadfaj, vagy ezen belül korcsoport vagy ivar kizárólagos
vadászatának ( lelövésének ) jogához jut a haszonbérlõvel, vagy a vadászat
jogát hasznosító állami szervvel, vagy többségi állami tulajdonban lévõ
gazdasági társasággel szerzõdõ. Az alhaszonbérlet megvalósul akkor is, ha azt
egymásra tekintettel hallgatólagos megállapodással több személy együttesen
szerzett joga valósítja meg."
7. A 64.§ (1) d.) pontja az alábbiak szerint módosul:
" d.) a vadászlõfegyver - tartási engedélyt, vagy ragadozó madárral való
vadászatra jogosító engedélyt, vagy a ragadozó madár tartási engedélyt, vagy
vadászíj-tartási engedélyt, vagy az agrár képességviszga engedélyt "
8. A 66.§ (1) bekezdés utolsó mondata az alábbiakkal egészül ki:
" A bizottság munkájában való részvételre legalább két fõ esetén csak
felsõfokú vadgazdálkodási képesítéssel rendelkezõ személy kérhetõ fel."
9. A 66. § (2) bekezdés az alábbi mondattal egészül ki:
"...vadászvizsgát tesznek. Az agárral vadászók agarász vizsgát tesznek."
Indokolás:
A törvényjavaslat nem tárgyalja az agarászatot, ezt az õsi és természetes
vadászati módot. (Amely csupán az utolsó 50 évben nem volt engedélyezett.) A
törvényjavaslat indokolásában hivatkozott nemzeti érdekek és értékek közé
tartozik e hagyományos vadászat akár kis mértékben is történõ megõrzése. Az
ismét engedélyezendõ agarászat kizárólag törzskönyvezett (származási lappal
bíró ) és képességvizsgával rendelkezõ magyar agár fajtával történne. Ezzel
kis létszámú, így könnyen szabályozható és ellenõrizhetõ az agarászat.
Szabályai valamennyi vadászati mód közül a legszigorúbbak, a múlt században
alakult ki és sok évtizeden keresztül csiszolódot. Fenti kiegészítéssel
magyarországon az agarászat korlátozott mértékben szabályozott és ellenõrzött
keretek között ismét folytatható.
Budapest, 1996. április 29.
dr. Soós Gyõzõ
országgyûlési képviselõ (MSZP)