ORSZÁGGYÛLÉSI KÉPVISELÕ
Pontosítása a T/3121/97-es
módosító javaslatnak!
Dr. Gál Zoltán úrnak,
az Országgyûlés Elnökének
Helyben
Tisztelt Elnök Úr !
Az országgyûlési képviselõk jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény
módosításáról (a továbbiakban:Tv.) szóló, az országgyûlés által 1996.
december 17-én elfogadott, de még ki nem hirdetett (T/3121. irományszámú)
törvényhez az alábbi
módosító javaslatot
terjesztem elõ a Házszabály 107. § (1) bekezdése alapján.
A 13. § következõ tartalmi és szerkezeti módosítását javasolom; a
jelenlegi szöveg az
(1) bekezdés számozást kapja, és kiegészül egy h./ ponttal, továbbá a
következõ (2) bekezdéssel.
h., Az a., b., c., d., e., g pontokban felsorolt tisztségek betöltõje
magántulajdonú gazdálkodó szervezetnél, amennyiben az érintett szervezet
alaptõkéje az 1 milliárd forintot, illetve éves pénzforgalma az 5
milliárd forintot meghaladja.
(2) Az (1) bekezdés b., c., d., e., g. pontjaiban, a felsorolt
összeférhetetlenség nem áll
fenn abban az esetben, ha az érintett gazdálkodó szervezet jegyzett
tõkéje a 100 millió forintot, illetve az éves pénzforgalma az 500 millió
forintot nem haladja meg.
- 2 -
I n d o k o l á s
A Köztársasági Elnök Úr észrevétele 2., és 10.-ik pontja.
A módosító javaslat egy más logika mentén kíván megoldást adni az állami és
magántulajdoni cégek vezetõ beosztású tisztségviselõi közti különbségtétel
enyhítésére.
Nem indokolt kisméretû gazdálkodó szervezetek több tizezres vezetõ gárdájának
passzív választójogának, akárcsak indirekt korlátozása, illetve nem
szerencsés, ha a törvénybõl ez a réteg ezt a politikai üzenetet olvashatja
ki. Ugyanakkor nagy gazdasági erejû befolyással rendelkezõ magáncégek elsõ
számú vezetõi képviselõvé választásuk esetén ne tarthassák meg tisztségüket. A
teljes állami tulajdonban lévõ vállalatok vezetõ tisztségviselõinek függelmi
viszonyai analógiát mutatnak a köztisztviselõi jogállásra vonatkozó jogi,
etikai normákkal, ezért indokolt, hogy e személyek ne lehessenek országgyûlési
képviselõk, még akkor sem, ha a vezetésük alatt álló gazdálkodó szervezetek
nem nagy méretûek.
A Köztársasági Elnök Úr észrevételének egyes pontjai és üzenetének egésze
egyértelmûen kimondja, és sugallja, hogy az országgyûlési képviselõk
összeférhetetlenségének és átláthatóságának szabályozása egyáltalán nem a
magyar Országgyûlés egyfajta belsõ szabálya, azaz nem az éppen megválasztott
képviselõk belsõ ügye, hanem a magyar demokratikus intézményrendszer
sarkalatos törvénye. Többek között azért is, mert egyik elsõ törvényhozói
lépés a közélet tisztaságának javításához, és mintául szolgál késõbbi hasonló
országgyûlési, önkormányzati, valamint köztestületi normák megalkotásához.
További szempont, mint arra Köztársasági Elnök Úr is utal, hogy a törvény nem
jelentéktelen befolyást gyakorol arra is, hogy milyen körbõl kerüljenek ki az
országgyûlési képviselõjelöltek.
A Tv. 1. §-ban a 16. § a következõ (3) bekezdéssel egészül ki;
(3) A kimutatási kötelezettség nem vonatkozik az ajándékozásoknál
szokásos jelképes,
a mindenkori képviselõi alapdíj 1/30-cadát meg nem haladó tárgyakra,
juttatásokra.
- 3 -
I n d o k o l á s
A Köztársasági Elnök Úr észrevételének 9.-ik pontjához kapcsolódik a módosító
javaslat .
Nem indokolt ugyanis a szimbólikus, illetõleg szokásos alkalmi ajándékoknál
(naptár, leporelló, golyóstoll, stb.) a nyílvántartási kötelezés
kiterjesztése, mivel ez a szükségszerûen elaprózódó kötelezettség gyengítheti
a törvény erejét, továbbá alkalmat adhat az országgyûlési képviselõk
zaklatására, az Országgyûlés tekintélyének csorbítására. A törvényalkotó a 16.
§-ban bevezette - nagyon helyesen -, a törvénybe emelte a képviselõi
tiszteletdíjat, mint viszonyítási
összeget. Ehhez kapcsolódóan indokolt, és kezelhetõ, ha a nyílvántartási
kötelezettség alá nem esõ ajándékok, juttatások alsó összeghatárát a
mindenkori képviselõi alapdíj átlagos hónap szerinti hányadában, azaz 1/30-
cadban jelöljük meg. (Ez most cca. 3800-, forint.)
A Tv. 1. §-ban a 18. § a következõ új f. ponttal egészül ki; (a pontok
jelölése
értelemszerûen változik)
/Az országgyûlési képviselõ az Országgyûlés elnökének köteles bejelenteni
minden,
összeférhetetlenség alá nem esõ/
f.) nemzetközi szervezetben fennálló tagságát, e szervezet jogszabályban,
vagy
alapszabályban meghatározott legfelsõbb, valamint ügyintézõ és
képviseleti szervében
betöltött tisztségét;
I n d o k o l á s
A Köztársasági Elnök Úr észrevételének 10.-ik pontjában foglaltakból szoros
összefüggésben levonható következtetés, hogy kifogásolja a tiltások túlzott
kiterjesztését, azzal érvelve, hogy ez - bár közvetett - de jelentõs
visszatartó erõ az országgyûlési képviselõi jelölés vállalásainál. Ez a
kedvezõtlen hatás ellensúlyozható olyan módon, hogy a törvényben erõsítjük az
átláthatóság fokozására irányuló elemeket. Indokolt, hogy a választók képet
kapjanakarról: az országgyûlési képviselõik milyen szervezeti kötõdésekkel
rendelkeznek, és arról is milyen befolyásoló csoportokkal állnak intézményes
kapcsolatban. Az észrevétel 4.-ik pontja utalást tartalmaz arra vonatkozóan,
hogy alkalmas megoldást kell keresni a közhatalmat gyakorlók és a politikai
közéleti szereplõk érdekeltségi viszonyainak átláthatóvá tétele érdekében.
- 4 -
A Tv. 1.§-ban (1) a 19. § (1) bekezdésének a következõ módosítását javasolom:
(1) A képviselõ a mandátuma érvényességének megállapításától számított
harminc napon belül, majd megbizatásának megszünésétõl számított harminc napon
belül köteles az Országgyûlés elnökénél az e törvény 1. és 2. számú melléklete
szerinti vagyon-, jövedelem- és gazdasági érdekeltségi nyilatkozatot (a
továbbiakban: vagyonnyilatkozat) tenni. A képviselõ saját nyilatkozatához
csatol[ni köteles]hatja a vele közös háztartásban élõ házas- vagy
élettársának, valamint gyermekének az 1. számú melléklet szerinti
nyilatkozatát.
I n d o k o l á s
A módosító javaslat nem teszi kötelezõvé, hanem csak lehetõséget biztosít
arra, hogy a képviselõ nyilatkozatához csatolja a vele közös háztartásban élõ
házas- vagy élettársának,
valamint gyermekének a törvény 1. számú melléklete szerinti nyilatkozatát. Az
adatvédelmi biztostól beszerzett vélemény szerint az információs önrendelkezés
alkotmányos alapelvébõl következõen vagyonnyilatkozat megtételére - mivel az
személyes adat - csak az érintett jogosult. A módosítás megoldást biztosít
arra a helyzetre, ha a képviselõ felsorolt hozzátartozói - élve információs
önrendelkezési jogukkal - nem készítik el, teszik meg a törvény 1. számú
melléklete szerinti vagyonnyilatkozatot.
A 20. § (5) bekezdésésnek elsõ mondata a következõképpen módosul;
5., Képviselõi összeférhetetlenségre vonatkozó bejelentést bármely
választójoggal rendelkezõ magyar állampolgár (bárki) tehet írásban az
Országgyûlés (vagy a Mentelmi, összeférhetetlenségi és mandátumvizsgáló
bizottság) elnökénél.
I n d o k o l á s
A Köztársasági Elnök Úr észrevétele több pontban visszautal az átláthatóság és
a személyiségi jogok együttes érvényesítésének biztosítására. Zárómondatában
megfogalmazza a demokratikus közélet tisztasága érdekében a hatékony és
szakszerû szabályozás követelményeit.
A parlamentáris demokrácia alapvetõ érdeke, hogy az összeférhetetlenségi
bejelentések ne csapódhassanak át átláthatatlan és megalapozatlan zaklató
jellegû akciókba, és ezért indokolt,
- 5 -
hogy bejelentést "csak" felelõs, választójoggal rendelkezõ magyar
állampolgárok tehessenek.A nemzeti és etnikai kissebségek jogairól szóló 1993.
évi LXXVII. törvény segítséget jelent a helyes út megtalálásában, mivel ennek
61. § (2) bekezdésében a választópolgárok jogává teszi a népi kezdeményezés
benyújtását az Országgyûlés Elnökéhez. Hasonló szempontokból indokolt a
bejelentés, illetve kezdeményezés címzettjeként egyedül és kizárólag az
Országgyûlés Elnökét megjelölni, adekváltan a mentelmi jogra vonatkozó
törvényszabályozás szerint.
Sem az Országgyûlés Mentelmi, összeférhetetlenségi és mandátumvizsgáló
bizottsága, sem annak elnöke nem válhat a bejelentés, illetve kezdeményezés
címzettjévé, hiszen ennek a paritásos bizottságnak a legfõbb feladata, hogy a
képviselõi jogállásról szóló törvények és más normák érvényesítése útján
sajátos eszközeivel - ami pl.paritásos összetételébõl is következik- õrködjön
az Országgyûlés tekintélyének megõrzésén és erõsítésén. Amennyiben a bizottság
elnökéhez érkezhetnének közvetlenül a megkeresések, akkor maga a bizottság is
a bírálatok, panaszok és politikai viták kereszttüzébe kerülne, és a
törvényalkotó által sem szándékolt módon egyre többen egyfajta parlamenti-
ügyészségnek, panaszirodának fognák fel tevékenységét. Még talán ennél is
sokkal nagyobb veszély az, ha egyszerre két helyre érkezne a bejelentés. Ebben
az esetben az iratkezelés titkossága, a személyiségi jogok védelme nem lenne
biztosítható, illetõleg csorbát szenvedne.
A Tv. 2. § (1) bekezdése a következõképpen módosul;
(1) Ez a törvény (a kihirdetéstõl számított 30. napon) a Magyar
Köztársaság Országgyûlésének Házszabályáról szóló 46/1994.(IX.30.) OGY
határozat érintett
módosításával egyidejûleg, de legkésõbb a kihirdetéstõl számított 90.
napon lép
hatályba.
I n d o k o l á s
Garanciális kifogásokat tartalmaz a Köztársasági Elnök Úr észrevételelének
6.-ik pontja.
A módosító javaslat lehetõséget ad arra, hogy a törvény és a szükséges
Házszabály módosítások együtt fejtsék ki hatásukat és elõre még ki nem
számítható, de elgondolható
- 6 -
kritikus helyzetben sem keletkezhessenek torzulások és más diszfunkciók a
törvény alkalmazása során. Ebben az esetben ugyanis részletesen lehet
szabályozni azt is, hogy
állampolgári bejelentés megalapozottsága esetén a bizottság hivatalból
kezdeményezzen
eljárást , gondoskodni lehet az érintett képviselõ bevonásáról az eljárás
minden szakaszában, garantálni lehet a vizsgálóbizottság pártatlan
összetételét, valamint jóhiszemû
összeférhetetlenség esetén a képviselõ egyértelmû nyilatkozata, illetve az
összeférhetetlenségi tényállás megszüntetésével megelõzhesse az
összeférhetetlenség
plenáris ülésen történõ kimondását. Szükséges, hogy az Országgyûlés a törvény
zárószavazásával egyidejûleg egy intézkedéssel kezdeményezze a Házszabály
azonnali
módosításátnak munkálatait, hiszen a parlamenti demokrácia elementáris érdeke,
hogy a
törvény még ebben a parlamenti ciklusban megszülessen. Ez utóbbi célt
szolgálja az a megengedõ kitétel, hogy amennyiben a Házszabály módosítás 90
napon belül mégsem készül el, a törvény hatályba léphessen.
Eltérõen a civilisztikától és a büntetõjogi szabályozástól, alkotmányerejû
törvények megalkotásánál az anyagi és az eljárási jog csakis szerves
egységben, egymásra tekintettel szabályozható, és az alapvetõ garanciákat
eljárási rendelkezéseket magába a törvénybe kell belefoglalni. (Lásd a
mentelmi jog, vagy éppen a választójog szabályozását). A jogalkotásról szóló
törvény megfelelõ rendelkezései is ezt a megoldást támasztják alá. (A
jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 14.§ (1) bekezdést.)
A Tv. 2. § (2) bekezdése a következõképpen módosul;
(2) /E törvény hatályba lépésével egyidejûleg a Tv. a preambulum után az
"I. fejezet" számozással egészül ki, valamint a jelenlegi 10-11. §-ok
számozása 2-3. §-ra változik, és a következõ alcímmel egészül ki: " A
képviselõk munkajogi és társadalombiztosítási
jogállása"; a 2-5. §-ok számozása 4-7. §-ra változik, és a "II. fejezet"
számozással egészül ki; a 9. § számozása 8. §-ra változik, és a következõ
alcímmel egészül ki: "A képviselõi tisztség ellátásának támogatása "; a 14. §
számozása 24. §-ra változik, és a
- 7 -
"Záró rendelkezések" alcím elé a "IV.fejezet" számozása kerül, a Tv. 6.
§-a elõtti "A képviselõi tisztség összeférhetetlensége", valamint a Tv.
9. §-a elõtti "A képviselõre
irányadó egyéb szabályok" alcímek elmaradnak, továbbá a Tv. 6-8. §-ai,
12. §-a hatályát veszti és egyidejûleg a 14. § (2) bekezdése helyébe a
következõ rendelkezés lép:/
(2) A 18. §-ban meghatározott bejelentést, valamint a 19. §-ban
meghatározott vagyonnyilatkozatot a törvény hatályba lépését követõ 30 napon
belül kell megtenni
az Országgyülés elnökénél. A 13. §-ban meghatározott
össszeférhetetlenségi szabályokat (a jelenleg mandátummal rendelkezõ
képviselõk mandátumok elnyerésekor fennálló tisztségeinek vonatkozásában
nem) a törvény
hatálybalépésének napjától elnyert tisztségek vonatkozásában kell
alkalmazni.
Ha azonban e tisztségek valamelyike a képviselõi mandátum ideje alatt
megszûnik,
akkor újabb összeférhetetlen tisztség nem létesíthetõ.
I n d o k o l á s
Garanciális kifogásokat a Köztársasági Elnök Úr észrevételelének 1. pontja
tartalmaz.
A vonatkozó módosítás alapja az, hogy ugyanazon törvények szerint járt el az
is, aki megõrizte a megválasztásakor fennálló, most összeférhetetlenségi
szabályozás alá esõ beosztását, mint aki késõbb vállalt hasonló megbízatást.
Különbségtétel esetén azok is óhatatlanul morális nyomás alá kerülnek, akik
egyébként a törvény szerint megtarthatnák mandátumukat. Ez pedig feltétlenül
az országgyûlés instabilizálódásával járna. A közös nevezõ megteremtése
indokolt mind a törvényi, mind az ebbõl következõ etikai szabályok esetében.
A Tv. 2. §-a következõ (3) bekezdéssel egészül ki:
" Az Alkotmány 20/A § (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
2. § (3) Ha a képviselõvel szemben a tisztsége gyakorlása során
összeférhetetlenségi
ok [ 20. § (5) bekezdés ] merül fel, bármely képviselõ indítványára az
Országgyûlés
- 8 -
határoz az összeférhetetlenség kimondásáról. Az összeférhetetlenség
kimondásához a jelenlévõ országgyûlési képviselõk kétharmadának szavazata
szükséges, kivéve, ha olyan ügy miatt indul az eljárás, amelyben a
képviselõ/t/:
a./ a közügyek gyakorlásától jogerõsen eltíltották,
b./ szándékos bûntett miatt jogerõsen szabadságvesztésre itélték,
c./ kényszergyógykezelését a bíróság jogerõsen elrendelte.
I n d o k o l á s
A mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelenlévõ országgyûlési képviselõk 2/3-ának
szavazata szükséges. Mint ismeretes, ebben az esetben a képviselõ a mandátumát
nem veszíti el. A mentelmi jog felfüggesztése esetén a mandátum megszûnésére
csak akkor kerül sor, ha a képviselõt e bûncselekmény miatt elítélik, és
szabadságvesztés bûntetését tölti. Összeférhetetlenség kimondása a mandátum
azonnali megszûnésével jár, ami korántsem
pusztán az érintett képviselõ szempontjából érdekes, hanem megváltoztatja a
választások útján létrejött parlamenti erõviszonyokat is.
Az Országgyûlés az alkotmányozás miatt önmagára mondott ki alkotmányozási
moratóriumot, ez azonban nem menti fel az alól, hogy sarkalatos törvénynél, ha
az Alkotmány módosításának szükségességét észleli, az adott kérdésben a
moratóriumra vonatkozó megállapodás alól kivételes esetben ne térjen el.
(Alkotmány 20/A. § (2) bekezdése.
Nem kell természetesen kétharmados szavazati arány a kivételek között
felsorolt ügyek miatti összeférhetetlenségeknél. A kivételek ugyanis részben
fedik az országgyûlési képviselõi mandátum megszûnésének, az Alkotmányban
illetõleg az országgyûlési képviselõk választására vonatkozó törvényben
szabályozott esetköreit. Az Alkotmány szerint ezek nem vonhatók az
összeférhetetlenség alá. Ugyanakkor indokolt, hogy a szándékos büntett miatt
jogerõsen szabadságvesztésre ítélt személy ne lehessen képviselõ.
Budapest, 1997. február 24.
Dr. Géczi József Alajos
országgyûlési képviselõ