1
T/3247/58.. számú
Egységes javaslat
a számvitelrõl szóló 1991. évi XVIII. törvény
módosításáról rendelkezõ
T/3247.. számú törvényjavaslat
zárószavazásához
Dr. Medgyessy Péter
pénzügyminiszter
Budapest, 1996. november
Tervezet
1996. évi ..... törvény
a számvitelrõl szóló 1991. évi XVIII. törvény
módosításáról
1. §
A számvitelrõl szóló, többször módosított 1991. évi XVIII. törvény (a
továbbiakban: Szt.) 3. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(1) E törvény alkalmazásában vállalkozó minden olyan jogi személy, továbbá
jogi személyiség nélküli gazdasági szervezet, amely a saját nevében és
kockázatára nyereség- és vagyonszerzés céljából üzletszerûen, ellenérték
fejében termelõ vagy szolgáltató tevékenységet (a továbbiakban:
vállalkozási tevékenység) végez (ideértve a hitelintézetet, a pénzügyi
vállalkozást, a befektetési vállalkozást és a biztosító intézetet is), de
nem tartozik a (2) és (3) bekezdésben felsoroltak közé."
2. §
Az Szt. 3/A. §-ának e) pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
"e) konszolidálásba bevont vállalatok: az anyavállalat, a konszolidálásba
teljeskörûen bevont leány-vállalat, a tõkerészesedés alapján bevont közös
vezetésû vállalkozás együttesen."
3. §
Az Szt. 4. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) A gazdálkodó mûködésérõl, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetérõl, a
naptári év könyveinek lezárását követõen, a törvényben meghatározott
könyvvezetéssel alátámasztott beszámolót köteles készíteni."
4. §
Az Szt. 5. §-a (2) bekezdésének d) pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
[(2) A vállalkozók esetében az (1) bekezdés szerinti beszámoló a következõ
lehet:]
"d) egyszerûsített mérleg és eredménylevezetés."
5. §
(1) Az Szt. 8. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"8. § Összevont (konszolidált) éves beszámolót és összevont (konszolidált)
üzleti jelentést is köteles készíteni az a vállalkozó, amely egy
vagy több vállalkozóhoz fûzõdõ viszonyában a 8/A. § (1) bekezdése
értelmében anya-vállalatnak minõsül, továbbá az a vállalkozó, amely
a közös vezetésû vállalkozásban a 8/A. § (1) bekezdése szerinti
jogosultságokkal tõkerészesedés alapján rendelkezik."
(2) Az Szt. 8/D. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) Az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítésébe az
anyavállalatot, minden leányvállalatot - a 8/E. § kivételével -,
továbbá a közös vezetésû vállalkozást - a 61/F. és 61/G. §-ok alapján
bevontak kivételével - be kell vonni."
6. §
Az Szt. 9. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"9.§ Egyszerûsített mérleget és eredménylevezetést készíthet az az iskolai
szövetkezet, jogi személyiséggel rendelkezõ munkaközösség, jogi
személyiség nélküli gazdasági társaság, amelynek vállalkozási
tevékenységbõl származó éves nettó árbevétele - két egymást követõ évben
- nem haladja meg az 50 millió forintot, függetlenül az általa
foglalkoztatottak létszámától és a mérlegfõösszegtõl."
7. §
Az Szt. 10. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) A 8. § szerinti vállalkozónak, illetve ezen vállalkozó leányvállalatának,
közös vezetésû vállalkozásának a 3. számú melléklet szerint
továbbrészletezett éves beszámolót kell készítenie, a 71. § (1) bekezdése
szerint letétbe helyeznie, a 72. § szerint közzé tennie, és a
8/D. § (3) bekezdésében foglaltakon túlmenõen minden olyan adatot
szolgáltatni köteles, amely adat az összevont (konszolidált) éves
beszámoló, illetve az összevont (konszolidált) üzleti jelentés
készítéséhez az anyavállalatnak szükséges."
8. §
(1) Az Szt. 11. §-ának (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(3) A Magyar Nemzeti Bank, a hitelintézet, a pénzügyi vállalkozás, a
befektetési vállal-kozás, a biztosító intézet, a befektetési alap, a
betétbiztosítási alap, az intézményvédelmi alap, a befektetõvédelmi
alap, az ügyfélvédelmi alap, a tõzsde, az elszámolóház, valamint a
közraktár könyvvezetésének és éves beszámolókészítésének
sajátosságait kormányrendelet szabályozza."
(2) Az Szt. 11. §-ának (5) bekezdése helyébe a következõ (5)-(6) bekezdés
lép:
"(5) Az egyéb szervezetek által alapított intézmények könyvvezetési,
beszámolókészítési kötelezettségét - e törvény és a vonatkozó
kormányrendelet, valamint más jogszabály rendelkezései alapul
vételével - a létrehozó szervezet állapítja meg és az eltérhet a
létrehozóra érvényes elõírásoktól.
(6) A kormányrendelet az (1)-(4) bekezdésben jelölt szervek tekintetében
azokat a sajátos szabályokat tartalmazhatja, amelyek - egyéb
jogszabályi elõírásokból következõen -
eltérnek a vállalkozókra elõírt szabályoktól, de nem ellentétesek e
törvény alapelveivel. A kormányrendelettel nem érintett törvényi
elõírások az (1)-(4) bekezdésben jelölt szerveknél - a
kormányrendeletben meghatározott sajátosságokon túlmenõen -
érvényesek."
9. §
(1) Az Szt. 12. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) A könyvvezetés a 77-87. §-okban foglaltak figyelembevételével az
egyszeres és a kettõs könyvvitel rendszerében, csak magyar nyelven
történhet."
(2) Az Szt. 12. §-ának (5) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(5) Kettõs könyvvitelt köteles vezetni minden vállalkozó, a (4)
bekezdésben foglaltak kivételével, továbbá a költségvetés alapján
gazdálkodó szerv és a Magyar Nemzeti Bank."
10. §
Az Szt. 14. §-a kiegészül a következõ (3)-(6) bekezdéssel:
"(3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési elõírások alapján ki kell
alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak,
körülményeinek leginkább megfelelõ - a törvény
végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.
(4) A számviteli politika keretében rögzíteni kell - többek között -
azokat a gazdálkodóra jellemzõ szabályokat, elõírásokat, módszereket,
amelyekkel meghatározza, hogy mit tekint a számviteli elszámolás
szempontjából lényegesnek [15. § (14), 72. § (6) bekezdés], az ellenõrzés,
az önellenõrzés során jelentõsebb összegû hibának [18. § (3) bekezdés],
adósonként együttesen kisösszegûnek [27. § (1) bekezdés], nem jelentõsnek
[31. § (3) bekezdés], fajlagosan kisértékûnek [39. § (5) bekezdés].
(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:
a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;
b) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;
c) az önköltségszámítás rendjére vonatkozó belsõ szabályzatot;
d) a pénzkezelési szabályzatot.
(6) A (5) bekezdés c) pontjában elõírt kötelezettség alól mentesül az
egyszeres könyvvitelt vezetõ vállalkozó, az egyszerûsített éves beszámolót
készítõ vállalkozó, továbbá a 34. § (1) bekezdésében meghatározott
értékhatárt el nem érõ vállalkozó."
11. §
(1) Az Szt. 15. §-ának (11) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(11) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló
elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi
értékelés elve). A beszámoló elkészítése során - a (13)-(15)
bekezdésben foglaltak alapján - az egyedi értékelés elve e törvény
szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet."
(2) Az Szt. 15. §-a a következõ (13)-(15) bekezdésekkel egészül ki:
"(13) A beszámolóban és az azt alátámasztó könyvvezetés során a gazdasági
eseményeket, ügyleteket a tényleges gazdasági tartalmuknak
megfelelõen - e törvény alapelveihez, vonatkozó elõírásaihoz
igazodóan - kell bemutatni, illetve annak megfelelõen kell elszámolni
(tartalom elsõdlegessége a formával szemben elve)."
(14) Lényegesnek minõsül a beszámoló szempontjából minden olyan
információ, amelynek elhagyása vagy téves bemutatása - az ésszerûség
határain belül - befolyásolja a beszámoló adatait felhasználók
döntéseit (lényegesség elve).
(15) A beszámolóban (a mérlegben, az eredmény-kimutatásban, a kiegészítõ
mellékletben) nyilvánosságra hozott információk hasznosít-hatósága
(hasznossága) álljon arányban az információk elõállításának
költségeivel (költség-haszon összevetésének elve)."
12. §
Az Szt. 18. §-ának (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni
az elõzõ naptári év megfelelõ adatát, és ha az adatok nem hasonlíthatók
össze, akkor ezt a kiegészítõ mellékletben indokolni kell. Amennyiben az
ellenõrzés, az önellenõrzés az elõzõ év(ek) éves beszámolójában elkövetett
jelentõsebb - a mérleg fõösszegének 1 százalékát, vagy 500 millió forintot
meghaladó - összegû hibá(ka)t állapított meg, akkor az elõzõ év(ek)re
vonatkozó - a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem
fellebbezett, jogerõssé vált megállapítások miatti - módosításokat a
mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az elõzõ év adatai mellett
be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi
adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-
külön oszlopban szerepelnek az elõzõ évi adatok, a lezárt év(ek)re
vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok."
13. §
Az Szt. 19. §-ának (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(3) A vámszabadterületi társaságnak, ide értve a devizáról szóló 1995. évi
XCV. törvény 85. §-a szerinti devizakülföldinek minõsülõ társaságokat is,
az éves beszámolót, illetve a könyveket magyar nyelven, a társasági
szerzõdésben rögzített konvertibilis devizában kell elkészíteni, illetve
vezetni. Az adatokat a Magyar Nemzeti Bank hivatalos devizaárfolyam
listája szerinti devizaegységben kell megadni."
14. §
Az Szt. 22. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(4) Az immateriális javak között kimutatható az alapítás-átszervezés aktivált
értéke is. Ez esetben, ameddig ez az érték nem kerül leírásra, addig a
adózott eredménybõl csak akkor lehet osztalékot (részesedést) fizetni, ha
az adózott eredmény (beleértve az eredménytartalékot is) az alapítás-
átszervezés aktivált értékébõl még le nem írt összeg levonása után arra
fedezetet nyújt."
15. §
(1) Az Szt. 24. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) Aktív idõbeli elhatárolásként kell a kamatbevételekkel szemben
kimutatni a névérték alatt kibocsátott, a névérték alatt vásárolt
diszkont - hitelviszonyt megtestesítõ - értékpapírok névértéke és
kibocsátási értéke (vételára) közötti különbözet adott évre,
idõarányosan járó összegét mindaddig, amíg ezen értékpapírokat nem
értékesítik, nem váltják be, a könyvekbõl nem vezetik ki."
(2) Az Szt. 24. §-a kiegészül a következõ (3)-(4) bekezdéssel:
"(3) Aktív idõbeli elhatárolásként kell kimutatni a tartozásátvállalás
során - a tartozásátvállalás beszámolási idõszakában - a véglegesen
át-vállalt kötelezettség rendkívüli ráfordításként elszámolt szerzõdés
(megállapodás) szerinti összegét. Az elhatárolást az átvállalt
kötelezettségnek a szerzõdés (megállapodás) szerinti pénzügyi
rendezésekor, a teljesítésnek megfelelõen kell a rendkívüli
ráfordításokkal szemben megszüntetni.
(4) A devizakötelezettség keletkezésekor a devizaszámlán meglévõ
devizakészlettel nem fedezett, külföldi pénzértékre szóló -
beruházáshoz kapcsolódó - hiteltartozások, devizakötvény-kibocsátásból
származó tartozások esetén a tárgyévben, a mérlegfordulónapi
értékelésbõl adódóan - a 40. § (4) bekezdésében foglaltakból
következõen - keletkezett és egyéb ráfordításként elszámolt
árfolyamveszteség teljes összegét aktív idõbeli elhatárolásként lehet
elszámolni az egyéb ráfordítások csökkentésével (nem realizált
árfolyam-veszteség). A hiteltartozások, devizakötvény-kibocsátásból
származó tartozások törlesztése-kor - az elõzõ idõszakokban idõbelileg
elhatárolt halmozott összegbõl - a törlesztõ részletre jutó - idõbeli
elhatárolásként kimutatott - nem realizált veszteséget meg kell
szüntetni, az egyéb ráfordítások növelésével (realizált
árfolyamveszteség)."
16. §
(1) Az Szt. 26. §-ának (2)-(7) bekezdése helyébe a következõ rendelkezések
lépnek:
"(2) A saját tõke a - jegyzett, de még be nem fizetett tõkével csökkentett
- jegyzett tõkébõl, a tõketartalékból, az eredménytartalékból, az
értékelési tartalékból és a tárgyév mérleg szerinti eredményébõl
tevõdik össze.
(3) Jegyzett tõke részvénytársaságnál, korlátolt felelõsségû társaságnál
a cégbíróságon bejegyzett tõke, az alapszabályban, a társa-sági
szerzõdésben meghatározott összegben. Részvénytársaságnál, korlátolt
felelõsségû társaságnál a jegyzett tõke összegében - a törvény 1.
számú melléklete szerinti módon - figyelembe kell venni az alaptõke,
a törzstõke emelése, leszállítása összegét is, ha az errõl szóló
alapszabály, társasági szerzõdés módosítást - bejegyzés céljából - a
cégbírósághoz benyújtották. Más gazdálkodónál jegyzett tõke a
részjegytõke, az üzletrésztõke, a vagyoni betét, a vagyoni
hozzájárulás, az alapítói vagyon, vagy egyéb módon nevezett, a
társasági szerzõdésben, az alapító okiratban, a tulajdonosok közötti
megállapodásban meghatározott, a tulajdonos által tartósan
rendelkezésre bocsátott tõke, függetlenül attól, hogy azt jogszabályi
elõírás alapján cégbírósági bejegyzési kötelezettség terheli-e vagy
sem.
(4) A tõketartalék növekedéseként kell kimutatni:
a) a részvények kibocsátáskori, ide értve a tõkeemeléskori ellenértéke
és névértéke közötti különbözetet,
b) az alapítók által az alapításkor, illetve a tõkeemeléskor
tõketartalékként véglegesen átadott eszközök, a pénzeszközök
értékét az eszközmozgással, illetve a pénzmozgással egyidejûleg,
c) a jegyzett tõke leszállítását a tõke-tartalékkal szemben,
d) jogszabály alapján tõketartalékba helyezett pénzeszközöket, átvett
eszközök értékét, a pénzmozgással, illetve az eszközmozgással
egyidejûleg.
(5) A tõketartalék csökkenéseként kell kimutatni:
a) a jegyzett tõke emelését a szabad tõketartalékból,
b) a veszteség miatti negatív eredménytartalék ellentételezésére
felhasznált összeget,
c) jogszabály alapján tõketartalékkal szemben átadott pénzeszközök,
eszközök értékét a pénzmozgással, illetve az eszközmozgással
egyidejûleg.
Az a)-c) pontok szerinti összegekkel csak a le nem kötött tõketartalék
csökkenthetõ úgy, hogy a tõketartalék negatív nem lehet.
(6) Az eredménytartalék növekedéseként kell kimutatni:
a) az elõzõ év mérleg szerinti eredményét (nyereségét), ideértve az
ellenõrzés, az önellenõrzés elõzõ év(ek) mérleg szerinti eredményét
növelõ módosítását (nyereségét) is,
b) a jegyzett tõke leszállítását az eredménytartalékkal szemben,
c) a veszteség miatti negatív eredménytartalék ellentételezésére
felhasznált tõketarta-lékot,
d) jogszabály alapján eredménytartalékba helye-zett pénzeszközöket,
átvett eszközök értékét a pénzmozgással, illetve az eszközmozgással
egyidejûleg.
(7) Az eredménytartalék csökkenéseként kell kimutatni:
a) az elõzõ év mérleg szerinti eredményét (veszteségét), ide értve az
ellenõrzés, az önellenõrzés elõzõ év(ek) mérleg szerinti eredményét
csökkentõ módosítását (veszte-ségét) is,
b) a jegyzett tõke emelését a rendelkezésre álló szabad
eredménytartalékból,
c) a tárgyév végén a tárgyévi adózott eredmény kiegészítéseként
osztalékra, részesedésre, ezek adójára, továbbá az eredménytartalék
egyéb célra történõ felhasználása miatti adóra igénybevett
összeget,
d) jogszabály alapján eredménytartalékkal szemben átadott
pénzeszközök, eszközök értékét a pénzmozgással, illetve az
eszközmozgással egyidejûleg.
(2) A Szt. 26. §-a a következõ (8) bekezdéssel egészül ki, egyidejûleg a
jelenlegi (8) bekezdés számozása (9) bekezdésre változik:
"(8) Értékelési tartalékként kell kimutatni a 41/A. § szerinti piaci
értékelés alapján meghatározott értékhelyesbítés összegét. Az
értékelési tartalék és az értékhelyesbítés csak és kizárólag egymással
szemben és azonos összegben változhat. Az értékelési tartalék terhére
a saját tõke más elemeit nem lehet kiegészíteni, annak terhére
kötelezettség közvetlenül nem teljesíthetõ."
(3) Az Szt. 26. §-ának (9) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép,
egyidejûleg a jelenlegi (9) bekezdés számozása (10) bekezdésre változik:
"(10) Az adózott eredmény kiegészítéséhez a meglévõ eredménytartalék csak
akkor vehetõ igénybe, ha azt e törvény, illetve más törvény szerint
nem kötötték le, és az igénybevétel után a lekötött tõketartalékkal,
a lekötött eredménytartalékkal, továbbá az értékelési tartalékkal,
valamint a 24. § (4) bekezdése szerinti nem realizált
árfolyamveszteség és a 27. § (6) bekezdése szerinti céltartalék
különbözetének összegével csökkentett saját tõke összege meghaladja a
jegyzett tõke összegét."
(4) Az Szt. 26. §-a a következõ (11)-(12) bekezdésekkel egészül ki:
"(11) Az ellenõrzés, az önellenõrzés során megállapított - az elõzõ
év(ek)re vonatkozó - jelentõsebb összegû hibák elkülönítetten
kimutatott eredményre gyakorolt hatásának összegét (mérleg szerinti
eredményét) az eredménytartalékot növelõ-csökkentõ tételként a hiba
megállapításának évében kell elszámolni.
(12) A tárgyévi adózott eredmény akkor fizethetõ ki osztalékként,
részesedésként, ha a 22. § (4) bekezdésében foglaltakon túlmenõen a
lekötött tõketartalékkal, a lekötött eredmény-tartalékkal, továbbá az
értékelési tartalékkal, valamint a 24. § (4) bekezdése szerinti nem
realizált árfolyamveszteség és a 27. § (6) bekezdése szerinti
céltartalék különbözetének összegével csökkentett saját tõke összege
az osztalék, a részesedés kifizetése után sem csökken a jegyzett tõke
összege alá."
17. §
(1) Az Szt. 27. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) Az adózás elõtti eredmény terhére céltartalékot kell képezni - a
vevõ, az adós minõsítése alapján - a mérlegforduló-napon fennálló
követelések, kétes követelések (ideértve a hitelintézetekkel,
pénzügyi vállalkozásokkal szembeni pénzköveteléseket
is), továbbá a kölcsönként, az elõlegként adott összegek miatt
várható veszteségek fedezetére. A fizetési határidõt egy évvel
meghaladó, és vevõnként, adósonként együttesen kisösszegû (a
végrehajtás várható költségeinek háromszorosát nem meghaladó)
követelések esetén a céltartalék összege az ilyen követelések
értékének százalékában is meghatározható. A kiegészítõ mellékletben
részletezni kell a képzett céltartalék összegét a felsorolt jogcímek
szerint."
(2) Az Szt. 27. §-ának (3) és (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(3) Biztosító intézetnél, befektetési vállal-kozásnál a 94. § c)
pontjában foglalt felhatalmazás alapján kiadott kormányrendelet
szerint képezhetõ céltartalék.
(4) Hitelintézetnél, pénzügyi vállalkozásnál a hitelintézetekrõl, a
pénzügyi vállakozásokról szóló törvény, a Magyar Nemzeti Banknál a
jegybankról szóló törvény, valamint a 94. § c) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján kiadott kormányrendelet szerint kell
céltartalékot képezni."
(3) Az Szt. 27. §-a kiegészül a következõ (6) bekezdéssel:
"(6) Ha a vállalkozás a devizaszámlán meglévõ devizakészlettel nem
fedezett, külföldi pénzértékre szóló - beruházáshoz kapcsolódó -
hiteltartozások, továbbá devizakötvény kibocsátásából származó
tartozások nem
realizált árfolyam-veszteségét a 24. § (4) bekezdése szerint
idõbelileg elhatárolta, év végén az így elhatárolt halmozott
összegnek a hitelfelvételtõl eltelt idõtartam és a hitel teljes
futamideje arányában számított hányadának megfelelõ összegû
céltartalékot kell kimutatnia. Amennyiben az elõzõ év végéig ilyen
címen képzett céltartalék ennél kevesebb, illetve több, a
különbözettel a tárgyévben kell a céltartalékot növelni az egyéb
ráfordításokkal szemben, illetve csökkenteni az egyéb bevételekkel
szemben. A számításnál figyelembe vett hitelfutamidõ nem lehet
hosszabb, mint a hitellel finanszírozott tárgyi eszköz várható -
amortizációnál figyelembe vett - élettartama."
18. §
(1) Az Szt. 29. §-ának jelölése 29. § (1) bekezdésre változik, egyúttal a) és
b) pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
[Passzív idõbeli elhatárolásként kell elkülönítetten kimutatni:]
"a) a mérleg fordulónapja elõtt befolyt, elszámolt bevételt, amely a
mérleg fordulónapja utáni idõszak árbevételét, bevételét képezi,
b) a mérleg fordulónapja elõtti idõszakot terhelõ költséget, ráfordítást,
amely csak a mérleg fordulónapja utáni idõszakban jelentkezik
kiadásként, kerül számlázásra,"
(2) A Szt. 29. §-a a következõ (2)-(4) bekezdéssel egészül ki:
"(2) Passzív idõbeli elhatárolásként kell kimutatni a rendkívüli
bevételként elszámolt
a) fejlesztési célra - visszafizetési kötelezettség nélkül - kapott
(pénzügyileg rendezett) támogatás, juttatás összegét, a véglegesen
fejlesztési célból átvett (pénzügyileg rendezett) pénzeszközöket,
b) elengedett kötelezettség összegét, amennyiben az a kötelezettség
terhére beszerzett eszközökhöz kapcsolódik (legfeljebb a
kapcsolódó eszközök nyilvántartás szerinti összegében),
c) térítés nélkül (visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszközök
átadónál kimutatott nyilvántartási (legfeljebb forgalmi, piaci)
értékét, továbbá az ajándékként, a hagyatékként kapott, a
többletként fellelt eszközök piaci értékét.
(3) A támogatásonként, juttatásonként, térítés nélkül átvett eszközönként
kimutatott passzív idõbeli elhatárolást a fejlesztés során
megvalósított eszköz, az elengedett kötelezettséghez kapcsolódó
eszköz, illetve a térítés nélkül átvett eszköz (ideértve az
ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközöket
is) 35. § szerint meghatározott beszerzési értékének, illetve
beszerzési értéke arányos részének költségkénti, illetve
ráfordításkénti elszámolásakor kell megszüntetni.
(4) Passzív idõbeli elhatárolásként kell kimutatni a költségek (a
ráfordítások) ellentételezésére - visszafizetési kötelezettség nélkül
- kapott (pénzügyileg rendezett), egyéb bevételként elszámolt
támogatás összegébõl a tárgyévben költséggel, ráfordítással nem
ellentételezett összeget. Az elhatárolást a költségek, ráfordítások
tényleges felmerülésekor, illetve a támogatási szerzõdésben,
megállapodásban foglaltak teljesülésekor kell megszüntetni."
19. §
Az Szt. 31. §-a kiegészül a következõ (3) bekezdéssel:
"(3) A 32. § (2)-(3), a 33. § (3)-(4), illetve a 40. § (4) bekezdésében
foglalt értékelési elõírások alkalmazása nem kötelezõ, ha az értékelésnek
a valutában-devizában lévõ eszközökre, forrásokra, illetve az eredményre
gyakorolt hatása nem jelentõs, vagy várhatóan az a következõ évben
ellentételezõdik."
20. §
Az Szt. 32. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) A valutapénztárban lévõ valutakészletet és a devizaszámlán lévõ devizát -
a (2)-(3) bekezdésben foglaltak kivételével - a könyvekben szereplõ
értéken kell kimutatni."
21. §
Az Szt. 33. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) Ha a tõzsdén jegyzett, a forgóeszközök között kimutatott értékpapír
tõzsdei árfolyama tartósan (a mérlegkészítés napját megelõzõen legalább
egy éven keresztül) alacsonyabb a könyv szerinti értéknél, az értékpapírt
az év utolsó, közzétett tõzsdei átlagárfolyama alapján kell értékelni.
Minden más esetben a 39. § (3)-(4) bekezdésében foglaltakat kell
alkalmazni."
22. §
Az Szt. 34. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) A mérlegben a vásárolt készletet (anyag, áru) a 35. § szerinti beszerzési
áron vagy átlagos (súlyozott) beszerzési áron, a saját termelésû készletet
(befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állat) a 36. § szerinti
elõállítási költségen, illetve utókalkuláció vagy norma szerint közvetlen
önköltségen kell értékelni (kimutatni). Amennyiben az értékesítésnek az
eladott áruk beszerzési értékével, az alvállal-kozói teljesítmények
értékével csökkentett nettó árbevétele valamely évben az egymilliárd
forintot vagy a költségnemek szerinti költségek - az eladott áruk
beszerzési értékét, az alvállalkozói teljesítmények értékét nem tartalmazó
- együttes összege az ötszáz millió forintot meghaladja, az
ezt követõ évtõl kezdõdõen a saját elõállítású termékek, a végzett
szolgáltatások 36. § szerinti közvetlen önköltségét a 14. § (5)
bekezdésének c) pontjában elõírt szabályzat szerinti utókalkuláció
módszerével kell megállapítani."
23. §
Az Szt. 35. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"35. §
(1) Beszerzési költség (beszerzési ár) az a ráfordítás, amely az eszköz
megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a
raktárba történõ beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg
hozzákapcsolható. A beszerzési ár az engedményekkel csökkentett, felárakkal
növelt vételárat, a szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe
helyezési, beszerzéssel kapcsolatos közvetítõi költségeket, a bizományi
díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat (a beszerzéskor fizetett
fogyasztási adót), a vámköltségeket (vámot, vámpótlékot, vámkezelési díjat)
foglalja magában.
(2) A beszerzési költség (beszerzési ár) részét képezi - az (1) bekezdésben
felsoroltakon túlmenõen - az eszközök beszerzéséhez szorosan kapcsolódó
a) fizetendõ (fizetett) illetékek [importbeszerzés utáni statisztikai
illeték, vagyonszerzés (ajándék, öröklés, adásvétel, csere után járó)
illetéke],
b) a vámárut terhelõ vámköltségen kívüli vámteher,
c) az elõzetesen felszámított, de le nem vonható általános forgalmi adó,
d) a jogszabályon alapuló hatósági igazgatási, szolgáltatási díjak,
e) az egyéb hatósági igazgatási, szolgáltatási eljárási díjak
(környezetvédelmi termékdíj, szakértõi díj).
(3) A beszerzési költségnek (árnak) nem része a levonható elõzetesen
felszámított általános forgalmi adó.
(4) Az (1) bekezdés szerinti beszerzési költség (beszerzési ár) részét képezi
a) az eszköz beszerzéséhez, elõállításához közvetlenül kapcsolódóan igénybe
vett hitel, kölcsön
aa) felvétele elõtt fizetett - a hitel, a kölcsön feltételként elõírt -
bankgarancia díja,
ab) szerzõdésben meghatározott, a hitel igénybevétele miatt fizetett
kezelési költség, folyósítási jutalék, a hitel igénybevételéig
felszámított rendelkezésre tartási jutalék,
ac) szerzõdés közjegyzõi hitelesítésének díja,
ad) után az üzembe helyezésig, a raktárba történõ beszállításig
felmerült kamat;
b) a beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó - az üzembe helyezésig felmerült -
biztosítási díj
a tényleges összegben.
(5) A tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, ren-deltetésszerû
használatához szükséges tartozékok, tartalékalkatrészek beszerzési árban
érvényesített értéke is az (1) bekezdés szerinti beszerzési költség
(beszerzési ár) része.
(6) A beszerzési költség (beszerzési ár) részét képezõ - az (1)-(2) és a (4)-
(5) bekezdésben felsorolt - tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény
megtörténtekor (legkésõbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a
számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben az üzembe helyezésig, a
raktárba történõ beszállításig a számla nem érkezett meg, a fizetendõ
összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott tétel
értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerzõdés, jogszabályi elõírás)
alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen
számlázott vagy késõbb módosított fizetendõ összeg közötti különbözettel a
beszerzési költségeket a végleges bizonylatok kézhezvétele idõpontjában
kell módosítani.
(7) A tárgyi eszköznél értéket növelõ beszerzési költségként kell figyelembe
venni a meglevõ tárgyi eszköz bõvítésével, rendeltetésének megváltoz-
tatásával, átalakításával, élettartamának növelésé-vel összefüggõ munka,
továbbá az elhasználódott tárgyi eszköz eredeti állaga (kapacitása,
pontossága) helyreállítását szolgáló felújítási munka költségét is, kivéve
a tárgyi eszköz
folyamatos, zavartalan, biztonságos üzemeltetését szolgáló javítási,
karbantartási munka, továbbá az erdõnevelési, az erdõfenntartási, az
erdõfelújítási munka költségeit.
(8) Importbeszerzésként kell elszámolni az eszközöknek a külkereskedelmi
áruforgalomban külföldrõl történõ beszerzését (termékimport), továbbá
azokat a belföldön, illetve külföldön igénybe vett, a külföldiek által
nyújtott szolgáltatásokat, amelyeknél a szolgáltatást nyújtó gazdasági
tevékenységének székhelye, illetve állandó telephelye, ezek hiányában
lakóhelye, szokásos tartózkodási helye külföldön van (szolgáltatás-import),
függetlenül attól, hogy az ellenértéket devizában, valutában, exportáruval,
export-szolgáltatással, vagy külkereskedelmi szerzõdésben meghatározott
forintszámláról forintban egyenlítik ki. Az importbeszerzés elszámolása
szempontjából külföld a Magyar Köztársaság államhatárán kívüli terület. A
köz- és magánvámraktárból történõ beszerzés a vámjogszabályban rögzített
feltételek szerint minõsül importbeszerzésnek.
(9) Nem minõsül importbeszerzésnek az export értékesítéshez kapcsolódóan a
magyar határállomás és a külföldi rendeltetési hely közötti útszakaszra
jutó - egyébként szolgáltatásimportnak tekintendõ - devizában, valutában
vagy forintban számlázott, fizetett szállítási és rakodási-raktározási
költség. Nem minõsül importbeszerzésnek a vámszabad- és a tranzitterületen
levõ vállakozótól történõ közvetlen beszerzés.
(10) Az importbeszerzés értéke:
a) ha a (8) bekezdés szerinti importbeszerzés ellenértékének kiegyenlítése
számla alapján forintban történik, akkor a számla szerinti -
levonható általános forgalmi adót nem tartalmazó - forintérték az
importtermék, -anyag, -áru, illetve az importszolgáltatás értéke;
b) ha a (8) bekezdés szerinti importbeszerzés ellenértékének kiegyenlítése
számla alapján devizában, valutában történik, akkor a számla szerinti -
levonható általános forgalmi adót nem tartalmazó - devizának, valutának
az importbeszerzéskor, az importszolgáltatás igénybevételekor
(teljesítésekor) érvényes, a devizamûveletek végzésére felhatalmazott -
az adott ügyletet lebonyolító - hitelintézet által meghirdetett (a
hitelintézetek által nem jegyzett deviza, valuta esetén a szabadpiaci)
deviza-, valutaeladási árfolyamon átszámított forintérték az
importtermék, -anyag, -áru, illetve importszolgáltatás értéke;
c) ha a vállalkozó a b) pont szerinti importbeszerzés, importszolgáltatás
kiegyenlí-téséhez rendelkezik devizával, valutával (ideértve a
devizában adott importelõleg összegét is), akkor az importbeszerzés, az
importszolgáltatás forintértékét a meglevõ deviza, valuta könyv
szerinti árfolyama alapján is meghatározhatja;
d) ha a (8) bekezdés szerinti importbeszerzés ellenértékének kiegyenlítése
exportáruval történik, az importbeszerzés forintértékét a 45. § (11)
bekezdése szerint kell meghatározni.
(11) Gazdasági társaságnál a nem pénzbeli betétként kapott eszköz (apport)
társasági szerzõdésben (alapszabályban) meghatározott - a le nem vonható
általános forgalmi adót is magában foglaló - értéke beszerzési árnak
minõsül.
(12) Üzleti vagy cégérték beszerzési árán a megvásárolt társaságért,
vállalatért fizetett ellenérték és a megvásárolt társaság, vállalat egyes
eszközeinek a kötelezettségekkel csökkentett - e törvény szerinti
értékeléssel kialakított - értéke közötti különbözetet kell érteni, ha a
fizetett ellenérték a magasabb.
(13) A befektetett, illetve a forgóeszközök között kimutatott kamatozó
értékpapírok beszerzési ára nem tartalmazhatja a vételárban lévõ kamat
összegét.
(14) A térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz
beszerzési ára az átadónál kimutatott nyilvántartás szerinti (legfeljebb
forgalmi, piaci) érték, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott
eszköz, továbbá a többletként fellelt eszköz esetében az eszköznek az
állománybavétel idõpontjában meglévõ piaci értéke.
(15) A saját kiskereskedelmi egységbe kiszállított, illetve továbbfelhasznált
saját elõállítású termék (áru) forgalmi értéke után bevallott fogyasztási
adó, fizetendõ környezetvédelmi termékdíj összege is az áru, a termék
beszerzési árának (elõállítási költségének) részét képezi."
24. §
Az Szt. 39. §-a kiegészül a következõ (5) bekezdéssel:
"(5) A (2) bekezdés szerinti értékvesztés összege az egy évnél régebben
beszerzett - fajlagosan kisértékû - készleteknél (ahol a nyilvántartásokon
való keresztülvezetés költsége meghaladja az értékvesztés összegét), a
vállalkozó által kialakított készletcsoportok könyv szerinti értékének
arányában is meghatározható."
25. §
Az Szt. 40. §-ának (5) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(5) Ha a (3) bekezdés szerinti külföldi pénzértékre szóló tartozás
törlesztése (pénzügyi rendezése) a mérlegkészítés idõpontjáig megtörtént,
a külföldi pénzértékre szóló tartozást a hitelintézet értesítése alapján a
ténylegesen forintban fi-zetett összegben kell a mérlegben szerepeltetni.
Ha a mérleg fordulónapján a vállalkozó rendelke-zik devizaszámláján a
tartozás kiegyenlítéséhez részben vagy egészen elegendõ összegû devizával,
akkor a kötelezettség összegét a kiegyenlítéshez felhasznált deviza könyv
szerinti forintértékének megfelelõ értéken kell a mérlegben szerepeltetni.
Ha a tartozás kiegyenlítése a devizaszámláról a mérlegfordulónap és a
mérlegkészítés idõpontja között a mérleg fordulónapja után megszerzett és
a devizaszámlán elhelyezett devizából megtörtént, akkor a kötelezettség
összegét a kiegyenlítéshez felhasznált deviza könyv szerinti
forintértékének megfelelõ értéken kell a mérlegben szerepeltetni."
26. §
Az Szt. 41/B. §-ának (2)-(3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) Amennyiben a vállalkozó a 19. § (3) bekezdése szerint kötelezett arra,
hogy az (1) bekezdés szerinti adatokat forint helyett a társasági
szerzõdésben rögzített konvertibilis devizában, illetve a társasági
szerzõdésben rögzített konvertibilis deviza helyett forintban adja meg, a
forintról devizára, illetve a devizáról forintra való áttéréskor a (3)-
(5) bekezdésben foglaltakat kell alkalmaznia.
(3) A (2) bekezdés szerinti áttérési idõponttal (mint mérlegfordulónappal) e
törvény elõírásainak megfelelõ éves beszámolót, egyszerûsített éves
beszámolót kell készíteni az áttérés elõtti pénznemben."
27. §
Az Szt. a 41/D. §-a után a következõ 41/E. §-sal egészül ki:
"41/E. §
(1) Gazdasági társaság megszûnése esetén (a felszámolás, a végelszámolás
befejezésekor) - az errõl szóló határozat jogerõre emelkedésekor - a
tulajdonos (a tag) köteles:
a) rendkívüli ráfordításként elszámolni a megszûnt társasági részesedésének
(részvényeinek, üzlet-részeinek) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti)
értékét, és
b) rendkívüli bevételként figyelembe venni a megszûnés miatt - a részesedés
(részvények, üzletrészek) ellenében - kapott eszközök vagyonfelosztási
javaslat szerinti értékének és az átvett kötelezettségek megállapodás
szerinti értékének különbözetét, amennyiben a kapott eszközök értéke a
több,
c) rendkívüli ráfordításként figyelembe venni a megszûnés miatt - a
részesedés (részvények, üzletrészek) ellenében - kapott eszközök
vagyonfelosztási javaslat szerinti értékének és az átvett
kötelezettségek megállapodás szerinti értékének különbözetét, amennyiben
a kapott eszközök értéke a kevesebb.
(2) Gazdasági társaság átalakulása esetén - a (3)-(4) bekezdésekben foglalt
átalakulás kivételével - az átalakult gazdasági társaság tulajdonosánál
(tagjánál)
a) rendkívüli ráfordításként kell elszámolni az átalakult gazdasági
társaságban lévõ megszûnt részesedésének (részvényeinek, üzletrészeinek)
nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékét, és
b) rendkívüli bevételként kell figyelembe venni, az átalakulással létrejött
gazdasági társaságban szerzett részesedés beszerzési értékeként, a
megszûnt részesedésre jutó - a megszûnt gazdasági társaság vagyonmérlege
szerinti - saját tõke összegét.
(3) Gazdasági társaság beolvadása esetén, ha a beolvadással érintett
gazdasági társaságok között
nincs tulajdonosi kapcsolat, az átvevõ (beolvasztó) gazdasági társaságnál a
beolvadás során az átvett eszközök és az átvállalt kötelezettségek - a
megszûnt gazdasági társaság vagyonmérlege szerinti - értékének
különbözetével a saját tõkét kell, a társasági szerzõdésnek megfelelõen
módosítani.
(4) Gazdasági társaság beolvadása esetén, ha az átvevõ (beolvasztó) gazdasági
társaság részben vagy egészen tulajdonosa a beolvadt gazdasági társaságnak,
az átvevõ (beolvasztó) gazdasági társaságnál
a) a beolvadt gazdasági társaságban lévõ megszûnt részesedésének
(részvényeinek, üzletrészeinek) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti)
értékét, valamint ezen részesedésre jutó, átvett eszközök és átvállalt
kötelezettségek - a megszûnt gazdasági társaság vagyonmérlege szerinti -
értékének különbözetét az (1) bekezdés a)-b) pontjaiban foglaltak
szerint,
b) a külsõ tulajdonos (tag) részesedésére jutó, átvett eszközök és
átvállalt kötelezettségek - a megszûnt gazdasági társaság vagyonmérlege
szerinti - értékének különbözetét a (3) bekezdésben foglaltak szerint
kell elszámolni.
(5) A (3) bekezdésben, illetve a (4) bekezdés b) pontjában szereplõ külsõ
tulajdonosnál (tagnál)
a) rendkívüli ráfordításként kell elszámolni a beolvadt gazdasági
társaságban lévõ megszûnt részesedésének (részvényeinek, üzletrészeinek)
nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékét, és
b) rendkívüli bevételként kell figyelembe venni az átvevõ (beolvasztó)
gazdasági társaságban szerzett részesedés beszerzési értékeként, a
megszûnt részesedésre jutó - a megszûnt gazdasági társaság vagyonmérlege
szerinti - saját tõke összegét.
(6) Gazdasági társaság
a) megszûnése (felszámolás, végelszámolás) esetén a tulajdonosnál (a
tagnál) a megszûnés miatt kapott eszközök vagyonfelosztási javaslat
szerinti értékét és az átvállalt kötelezettségek megállapodás szerinti
értékét,
b) beolvadása esetén az átvevõnél az átvett eszközök és átvállalt
kötelezettségek - a megszûnt gazdasági társaság vagyonmérlege szerinti -
értékét
a könyvekben, az eszközök, illetve a kötelezettségek között állományba kell
venni.
(7) Más gazdálkodó megszûnése, átalakulása (beolvadása) esetén az (1)-(6)
bekezdések elõírásait kell értelemszerûen alkalmazni, a vonatkozó külön
törvények elõírásai figyelembe vételével."
28. §
Az Szt. 43. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) Az eredménykimutatás a vállalkozó tárgyévi mérleg szerinti - a
vállalkozónál maradó adózott -
eredményének levezetését - ellenõrzés, önellenõr-zés esetén elkülönítetten
az elõzõ év (évek) mérleg szerinti eredményét módosító tételeket is -
tartalmazza, az eredmény keletkezésére, módosítására ható fõbb tényezõket,
a mérleg szerinti eredmény összetevõit, kialakulását mutatja be."
29. §
(1) Az Szt. 45. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(4) Export értékesítés árbevételeként kell elszámolni a termékek,
anyagok, áruk - külföldi vevõnek - külkereskedelmi áruforga-lomban
külföldre, illetve külföldön történõ értékesítésének, továbbá a -
külföldi igénybe vevõnek - külföldön végzett szolgáltatás-nyújtásnak
a (7)-(12) bekezdés szerint meghatározott értékét, függetlenül attól,
hogy azt devizában, valutában, importbeszerzéssel vagy forintban
egyenlítik ki. Az export értékesítés árbevétele elszámolása
szempontjá-ból külföldi vevõnek, külföldi szolgáltatást igénybe
vevõnek minõsül az, ha a külföldi gazdasági tevékenységének
székhelye, illetve állandó telephelye, ezek hiányában lakóhelye,
szokásos tartózkodási helye a Magyar Köztársaság államhatárán kívüli
területen van."
(2) Az Szt. 45. §-ának (14) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(14) Az egyéb bevételek között kell kimutatni a várható veszteségek,
illetve a várható kötelezettségek fedezetére képzett elõzõ évi
céltartalékok felhasználáskori értékét, továbbá a vállalkozási
tevékenységhez kapcsolódóan a költségek, a ráfordítások
ellentételezésére - visszafizetési kötele-zettség nélkül - más,
belföldi, illetve külföldi gazdálkodótól vagy természetes
személytõl, valamint államközi szerzõdés vagy egyéb szerzõdés
alapján külföldi szervezettõl kapott (pénzügyileg rendezett)
támogatások, juttatások, az adásvételi szerzõdésen alapuló - konkrét
termékhez, áruhoz közvetve kapcsolódó, de nem számlázott -, utólag
kapott engedmények szerzõdés szerinti összegeit, valamint a 3. § (2)
bekezdése szerinti költségvetés alapján gazdálkodó szervtõl igényelt
támogatások összegeit, valamint a termékpálya-szabályozáshoz
kapcsolódó, terméktanácsok által kifizetett termékpálya-szabályozás
bevételeit."
30. §
(1) Az Szt. 46. §-ának (1)-(2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) Az anyagjellegû ráfordítások között kell kimutatni a vásárolt anyagok
felhasználásának értékét, az igénybe vett (vásárolt) anyagjellegû
szolgáltatások le nem vonható általános forgalmi adót is magában
foglaló értékét, az eladott áruk beszerzési értékét és a
továbbszámlázott alvállalkozói teljesítmények értékét.
(2) Személyi jellegû ráfordítások az alkalmazottaknak munkabérként, a
szövetkezet tagjainak munkadíjként elszámolt összeg, a természetes
személy tulajdonos (tag) személyes közremûködése ellenértékeként
kivett összeg, továbbá a személyi jellegû egyéb kifizetések, valamint
a társadalombiztosítási járulék."
(2) Az Szt. 46. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(4) A 30 ezer forint egyedi beszerzési, elõállítási érték alatti tárgyi
eszközök beszerzési vagy elõállítási költsége - a vállalkozó
döntésétõl függõen - a használatba vételkor értékcsökkenési leírásként
egyösszegben elszámolható."
31. §
(1) Az Szt. 47 §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) Az egyéb költségek között kell kimutatni a rendszeres tevékenység
(üzletmenet) során felmerült, az elõzõekben felsorolt jogcímek alá nem
tartozó költségeket (mint például a bankköltséget a 35. § (4)
bekezdésében foglaltak kivételével, a tárgyi eszközök beszerzési
költségei között el nem számolt biztosítási díjat, hatósági díjat, a
le nem vonható általános forgalmi adót is tartalmazó nem anyagjellegû
szolgáltatás értékét). A nem anyagjellegû szolgáltatások értékét a
kiegészítõ mellékletben be kell mutatni."
(2) Az Szt. 47. §-ának (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(3) Az egyéb ráfordítások között kell kimutatni a várható veszteségek,
illetve a várható kötelezettségek fedezetére képzett céltartalék
összegét, továbbá a vállalkozási tevékenységhez kapcsolódóan a
költségek, a ráfordítások ellentételezésére - visszafizetési
kötelezett-ség nélkül - más, belföldi, illetve külföldi gazdálkodónak
vagy természetes személynek adott (pénzügyileg rendezett) támogatások,
juttatások, továbbá az adásvételi szerzõdésen alapuló - konkrét
termékhez, áruhoz közvetve kapcsolódó, de nem számlázott -, utólag
adott engedmények szerzõdés szerinti összegeit, valamint a
költségvetéssel, az elkülönített állami pénzalapokkal, a helyi
önkormány-zatokkal elszámolt - a beszerzési ár részét nem képezõ,
illetve a költségek között el nem számolható - adók, illetékek,
hozzájárulások bevallott, fizetendõ összegeit, valamint a termékpálya-
szabályozáshoz kapcsolódó, termék-tanácsok javára teljesített
befizetéseket."
32. §
Az Szt. 51. §-a kiegészül a következõ (4)-(8) bekezdéssel:
"(4) A számviteli politika meghatározó elemeit és azok változását, a változás
eredményre gyakorolt hatását a kiegészítõ mellékletben be kell mutatni.
(5) Export-támogatás esetén a kiegészítõ mellékletnek tartalmaznia kell a
támogatott exportárbevételhez
kapcsolódó közvetlen költségek (közvetlenül elszámolt költségek, az
eladott áruk beszerzési értéke) összegét.
(6) Az elkülönített állami pénzalapokból kapott összeget támogatásonként - a
kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a
rendelkezésre álló összeg megbontásban - kell a kiegészítõ mellékletben
bemutatni.
(7) A kiegészítõ mellékletben be kell mutatni az ellenõrzés, az önellenõrzés
során feltárt jelentõsebb összegû hibák eredményre, eszközökre-forrásokra
gyakorolt - a mérlegben, az eredménykimutatásban összevontan szereplõ -
hatását, évenkénti megbontásban.
(8) A kiegészítõ mellékletnek tartalmaznia kell legalább a 6. számú melléklet
szerinti tartalmú cash flow-kimutatást is."
33. §
Az Szt. 57. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(4) Az egyszerûsített éves beszámoló kiegészítõ mellékletének az 51. § (8)
bekezdése, az 52. § a)-f) pontjai, az 53. § és az 54. § c) pontja
szerinti adatokat nem kell tartalmaznia."
34. §
(1) Az Szt. IV. fejezetének címe, a 64. § elõtti alcím helyébe a következõ
cím és alcím lép:
"IV. FEJEZET
EGYSZERÛSÍTETT MÉRLEG ÉS EREDMÉNYLEVEZETÉS
Általános szabályok"
(2) Az Szt. 64. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"64. §
(1) Az egyszeres könyvvitelt vezetõ vállalkozó a naptári évrõl december 31-
i fordulónappal egyszerûsített mérleget és eredménylevezetést köteles
készíteni.
(2) Az egyszerûsített mérleget és az eredménylevezetést e törvény szerinti
szerkezetben és legalább az elõírt részletezésben, bizonylatokkal
alátámasztott, szabályszerûen vezetett egyszeres könyvvitel (a
pénzforgalmi könyvvitel, illetve analitikus nyilvántartások, kiegészítõ
nyilvántartások, leltárak) adatai alapján, világos és áttekinthetõ
formában kell elkészíteni.
(3) Az egyszerûsített mérleget és az eredménylevezetést magyar nyelven kell
elkészíteni, az adatokat 1000 forintban kell megadni.
(4) Az egyszerûsített mérleget és az eredménylevezetést a hely és a kelet
feltüntetésével a vállalkozó, illetve a képviseletére jogosult személy
köteles aláírni.
(5) Az egyszerûsített mérlegben, az eredmény-levezetésben - minden tételnél
- fel kell tüntetni az elõzõ naptári év megfelelõ adatát. Amennyiben az
ellenõrzés, az önellenõrzés az elõzõ év(ek) egyszerûsített mérlegében,
egyszerûsített eredménylevezetésében elkövetett jelentõsebb összegû
hibá(ka)t állapított meg, akkor az elõzõ év(ek)re vonatkozó - a
mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, meg nem fellebbezett,
jogerõssé vált és a mérleg fordulónapjáig pénzügyileg rendezett
megállapítások miatti - módosításokat az egyszerûsített mérleg és az
eredménylevezetés minden tételénél az elõzõ év adatai mellett be kell
mutatni, azok nem képezik részét az eredménylevezetés tárgyévi
adatainak. Ez esetben az egyszerûsített mérlegben is, az
eredménylevezetésben is külön-külön oszlopban szerepelnek az elõzõ évi
adatok, a lezárt év(ek)re vonatkozó módosítások, a tárgyévi adatok.
(6) Az egymást követõ naptári évek egyszerûsített mérlegeiben,
eredménylevezetéseiben az összehasonlíthatóságot a szerkezeti
felépítés, a tagolás és a tartalom, a mérlegtételek értékelési elveinek
és eljárásainak állandóságával kell biztosítani."
35. §
(1) Az Szt. 66. §-ának (1)-(8) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) Az egyszerûsített mérleg tartalmára vonatkozóan a 21-23. és a 26-28.
§-ban foglalt elõírásokat kell alkalmazni a (2)-(10) bekezdésben
foglalt eltérésekkel.
(2) A 26. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérõen a saját tõke jegyzett
tõkébõl, tõketartalékból, eredménytartalékból és egyszerûsített mérleg
szerinti eredménybõl áll.
(3) Eredménytartalék az egyszerûsített mérleg szerinti eszközértéknek a
céltartalékokkal, a kötelezettségekkel, valamint a jegyzett tõkével, a
tõketartalékkal, az egyszerûsített mérleg szerinti eredménnyel és a
tartalékkal csökkentett összege.
(4) Az eredménytartalék a 26. § (6), (7) és (11) bekezdésében leírt
jogcímek szerint változhat. A 26. § (6) bekezdésének d) pontja szerint
az eredménytartalékba kapott, illetve a 26. § (7) bekezdésének d)
pontja szerint az eredménytartalékból adott pénzösszegeket a
jövedelemadózás alá nem vont bevételek, illetve a jövedelemadózásban
nem érvényesíthetõ kiadások között kell a pénzforgalmi nyilván-
tartásba felvenni. Az eredménytartalékról, az abban bekövetkezett
változásokról analitikus nyilvántartást kell vezetni.
(5) Tartaléknak minõsül az egyszerûsített mérlegbe
a) az eszköz oldalra beállított saját termelésû készletek, továbbá a
költségvetéssel még el nem számolt általános forgalmi adóval
csökkentett vevõk együttes összegének, illetve
b) a forrás oldalra beállított, a vásárolt készletek záró állományához
nem kapcsolódó szállítók költségvetéssel még nem rendezett
általános forgalmi adóval csökkentett összege, továbbá a (7)
bekezdés szerinti rövid lejáratú kötelezettségek összege, valamint
a céltartalék együttes összegének
különbsége (negatív elõjelû is lehet).
(6) A 27. § (1) bekezdése szerint a követelések miatt várható veszteségek
fedezetére történõ céltartalék-képzésnél a követelés összegében
foglalt, felszámított általános forgalmi adó összegét nem szabad
figyelembe venni akkor, ha a felszámított általános forgalmi adó
elszámolása a költségvetéssel még nem történt meg (az adóbevallásba
azt még nem kellett beállítani). A 27. § (1) bekezdése szerinti
céltartalékot csak az egyszerûsített mérlegbe kell beállítani, azt
könyvelni nem szabad. A 27. § (2) bekezdésének a kiegészítõ
mellékletre vonatkozó elõírásait nem kell alkalmazni.
(7) A rövid lejáratú kötelezettségek között kell az egyszerûsített
mérlegben kimutatni a tulajdo-nosok részére járó (fizetendõ) osztalék
(részesedés) összegét, a nem áruszállításból, a nem
szolgáltatásteljesítésbõl, a nem hitel- és kölcsönfelvételbõl
származó, a pénzforgalmi nyilvántartásban nem könyvelt, de a
tárgyidõszakot terhelõ kötelezettségek (decemberi munkabér,
társadalombiztosítási járulék, egyéb) összegét, továbbá a
költségvetéssel elszámolt (bevallott), de pénzügyileg nem rendezett
adókötelezettségeket, amelyek még pénzmozgással nem jártak.
(8) A 22. § (4) bekezdése, a 26. § (8)-(10) és (12) bekezdése, a 27. §
(3)-(4) és (6) bekezdése az egyszerûsített mérleg készítésénél nem
alkalmazható."
(2) Az Szt. 66. §-a a következõ (10)-(11) bekezdéssel egészül ki:
"(10) Ha a vállalkozó törvény, kormányrendelet, államközi megállapodás,
vagy önkormányzati rendelet alapján a tevékenységéhez vissza nem
térítendõ támogatást kap, akkor a kapott pénzösszeget
kötelezettségként kell a pénzforgalmi nyilvántartásába és az
egyszerûsített mérlegébe felvennie. Az ebbõl származó kötelezettséget
akkor és olyan összegben kell - adóköteles bevételként történõ
elszámolással - megszüntetni, amikor és amekkora összegben a felvett
(befolyt) pénz elköltéséhez költség (termelési és kezelési költség
vagy értékcsökkenés) elszámolása kapcsolódik. Ha a támogatási cél - a
támogatási okiratban foglalt határidõig - nem valósult meg, de a
kapott pénzt nem kell visszafizetni, a határidõ lejáratakor annak a
kötelezettségek között nyilvántartott összegét adóköteles bevételként
kell elszámolni.
(11) A tárgyévi osztalék (részesedés) összegét úgy kell meghatározni, hogy
annak kifizetése (beleértve a jóváhagyott összegbõl év közben
elõlegként kifizetett összeget is) mellett a lekötött
tõketartalékkal, a lekötött eredménytartalékkal csökkentett saját
tõke összege az osztalék (a részesedés) kifizetése után se csökkenjen
a jegyzett tõke összege alá."
36. §
Az Szt. 69. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(4) A 35. § (7) bekezdése szerinti, a tárgyi eszközök felújítási munkái
számlázott költségeinek aktiválására vonatkozó elõírásokat, továbbá a 35.
§ (4) bekezdésében foglaltakat az egyszerûsített mérleg készítésénél nem
kötelezõ alkalmazni."
37. §
Az Szt. a 70. §-a után a következõ alcímmel és 70/A. §-sal egészül ki:
"Az eredménylevezetés tartalma, tagolása
70/A. §
(1) Az eredménylevezetés az egyszeres könyvvitelt vezetõ vállalkozó tárgyévi
egyszerûsített mérleg szerinti eredményének levezetését - ellenõrzés,
önellenõrzés esetén elkülönítetten az elõzõ év(ek) egyszerûsített mérleg
szerinti eredményét módosító tételeket is - tartalmazza, az eredmény
keletkezésére, módosítására ható fõbb tényezõknek, az egyszerûsített mérleg
szerinti eredmény összetevõinek, kialakulásának bemutatásával.
(2) Az eredménylevezetés tagolását, továbbá az egyes tételekre vonatkozó
elõírásokat a 4. számú melléklet II. része tartalmazza.
(3) A tételek továbbtagolása megengedett."
38. §
(1) Az Szt. 71. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) Az anyavállalat a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott
összevont (konszolidált) - a könyvvizsgáló záradékával ellátott - éves
beszámolót a tárgyévet követõ év szeptember 30-ig köteles a
cégbíróságnál letétbe helyezni."
(2) Az Szt. 71. §-a a következõ (6) bekezdéssel egészül ki:
"(6) Az újonnan alakult vállalkozó a cégjegyzékbe történõ bejegyzésrõl
szóló értesítés kézhezvételét követõ 90 napon belül köteles a
cégbejegyzést megelõzõ és már lezárt naptári év(ek)rõl az éves
beszámolót, az egyszerûsített éves beszámolót elkészíteni és az (1)
bekezdésben elõírtakkal a cégbíróságnál letétbe helyezni."
39. §
Az Szt. 72. §-a kiegészül a következõ (6)-(9) bekezdésekkel:
"(6) A már közzétett - a tárgyévet megelõzõ év(ek)re vonatkozó - éves
beszámolót, egyszerûsített éves beszámolót a lezárt év(ek)re vonatkozó -
az eredeti adatokat változatlanul hagyva - módosításokkal kiegészítve
akkor kell ismételten közzétenni, amennyiben az ellenõrzés, az
önellenõrzés olyan jelentõsebb összegû hibákat
tárt fel, amelyek a vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetre vonatkozó
megbízható és valós képet a saját tõke változáson keresztül lényegesen
befolyásolják és így a már közzétett adatok megtévesztõek. Az ismételt
közzétételhez is szükséges a könyvvizsgálói záradék, a jóváhagyásra
jogosult testület elé terjesztés, továbbá a jóváhagyást követõ 30 napon
belül - a 71. § (1) bekezdése alá tartozó vállalkozónak - a cégbíróságnál
történõ letétbe helyezés.
(7) Közzétételi kötelezettségének azzal tesz eleget a vállalkozó, ha az éves
beszámoló, az egyszerûsített éves beszámoló, az összevont (konszolidált)
éves beszámoló egy eredeti vagy egy hiteles másolati példányát - a letétbe
helyezéssel egyidejûleg - az Igazságügyi Minisztérium Cégnyilvántartási és
Céginformációs Szolgálatának megküldi.
(8) A cégjegyzékbe be nem jegyzett gazdálkodó a közzétételrõl a tárgyévet
követõ év május 31-ét, a (6) bekezdés szerinti közzétételrõl az
ellenõrzés, az önellenõrzés befejezését követõ három hónapon belül köteles
gondoskodni.
(9) Ha a vállalkozó nem tett eleget közzétételi kötelezettségének és a
közzététel elmaradása a harmadik fél jogos érdekeit érinti, a fél
kezdeményezheti a cégbíróság törvényességi felügyeleti eljárását."
40. §
Az Szt. 81. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"81. §
(1) A kettõs könyvvitelrõl az egyszeres könyvvitelre történõ áttéréskor a
mérleg alapján egyszerûsített mérleget kell készíteni. Ebben az esetben az
éves beszámoló, egyszerûsített éves beszámoló elkészítését megelõzõen az
idõbeli elhatárolásokat az eredmény terhére, illetve az eredmény javára
történõ elszámolással, az értékhelyesbítéseket az értékelési tartalékkal
szemben meg kell szüntetni. Az egyszerûsített mérlegben a vevõk, szállítók
állományát - azok áfa tartalmának levonásba helyezése nélkül - a
pénzmozgáshoz nem kapcsolódó követelések, illetve a pénzmozgáshoz nem
kapcsolódó rövid lejáratú kötelezettségek között kell kimutatni. Az
eredménytartalékot és a mérleg szerinti eredményt az egyszerûsített mérleg
eredménytartalék, illetve egyszerûsített mérleg szerinti eredmény sorába
kell beállítani. Az egyszerûsített mérleg tartalék sorába az áttéréskor
összeg nem kerül. Évnyitás után az egyszerûsített mérlegben kimutatott, az
áttérés elõtt megfizetett vásárolt készletek állományát anyag- és
árubeszerzési költségként, a saját termelésû készletek állományát egyéb
termelési és kezelési költségként el kell számolni. Az áttérés elõtti év
eredménykimutatásából nem kell az eredménylevezetés nyitó adatait
összeállítani.
(2) Az egyszeres könyvvitelrõl a kettõs könyvvitelre történõ áttéréskor az
egyszerûsített mérleg alapján kell a nyitómérleget elkészíteni úgy, hogy a
mérleg fõösszege ne változzon meg. A nyitó mérleg eredménytartalék sorába
az egyszerûsített mérlegben kimutatott eredménytartalék és tartalék
együttes összegét kell beállítani. Az egyszerûsített mérleg szerinti
eredményt a
nyitómérlegben a mérleg szerinti eredmény sorban kell szerepeltetni.
Nyitás után el kell számolni a vevõk - fizetendõ általános forgalmi adót
magában nem foglaló - állományával azonos összegû árbevételt az
eredménytartalékkal szemben és ki kell mutatni a költségvetéssel még el
nem számolt (be nem vallott) általános forgalmi adót is a vevõkkel
szemben. Ki kell mutatni továbbá a szállítókkal szembeni tartozásokkal
kapcsolatos, a költségvetéssel még el nem számolt (be nem vallott)
általános forgalmi adót is a szállítókkal szemben. A szállítók mérleg
szerinti - a költségvetéssel még el nem számolt, az egyszerûsített
mérlegben levonásba helyezett elõzetesen felszámított általános forgalmi
adót nem tartalmazó - állományából azon tételeket, amelyek a vásárolt
készletek nyitómérleg szerinti állományában nem szerepelnek
(szolgáltatások, elõzõ évben már felhasznált, értékesített vásárolt
készletek), költségként el kell számolni az eredménytartalékkal szemben. A
saját termelésû készletek nyitómérleg szerinti értékével, illetve a
céltartalékok nyitómérlegben szereplõ összegével azonos összeget el kell
számolni rendkívüli bevételként, illetve rendkívüli ráfordításként az
eredménytartalékkal szemben. Az áttérés elõtti évrõl az eredménylevezetés
alapján nem kell eredménykimutatást készíteni."
41. §
Az Szt. 82. §-ának (2)-(3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) A kettõs könyvvitelt vezetõ gazdálkodó a könyvviteli számlákból az általa
választott
idõszakonként, de legalább a beszámoló elkészítését, valamint a más
törvényekben elõírt, a számviteli adatokon alapuló adatszolgáltatás
teljesítését megelõzõen, annak alátámasztására fõkönyvi kivonatot köteles
készíteni.
(3) Az egyszeres könyvvitelt vezetõ gazdálkodó a naplófõkönyvet, a
pénztárkönyvet vagy más, e törvény követelményeinek megfelelõ
nyilvántartást az általa választott idõszakonként, de legalább az
egyszerûsített mérleg alátámasztásához, valamint a más törvényekben
elõírt, a számviteli adatokon alapuló adatszolgáltatáshoz köteles
lezárni."
42. §
Az Szt. 83. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ (2) bekezdés lép és a § a
következõ (3)-(4) bekezdéssel egészül ki:
"(2) A számviteli (könyvviteli) nyilvántartásokba csak szabályszerûen
kiállított bizonylat alapján szabad adatokat bejegyezni. Szabályszerû az a
bizonylat, amely az adott gazdasági mûveletre (eseményre) vonatkozóan a
könyvvitelben rögzítendõ és a más jogszabályban elõírt adatokat a
valóságnak megfelelõen, hiánytalanul tartalmazza, megfelel a bizonylat
általános alaki és tartalmi követelményeinek és amelyet - hiba esetén -
elõírásszerûen javítottak.
(3) A bizonylatok feldolgozási rendjének kialakítása-kor figyelembe kell
venni a következõket is:
a) a pénzeszközöket érintõ gazdasági mûveletek, események bizonylatainak
adatait az éves beszámoló, az egyszerûsített éves beszámoló
készítésére kötelezett vállalkozó késedelem nélkül, a pénzmozgással
egyidejûleg, illetve a pénzintézeti értesítés megérkezésekor, az
egyszerûsített mérleg készítésére kötelezett vállalkozó a
készpénzforgalmat érintõ bizonylatainak adatait késedelem nélkül, a
pénzmozgással egyidejûleg, illetve a pénzintézeti értesítés
megérkezésekor, az egyéb pénzeszközöket érintõ tételeket a tárgyhót
követõ 15-ig köteles könyveiben rögzíteni;
b) az egyéb gazdasági mûveletek, események bizonylatainak adatait a
gazdasági mûveletek, események megtörténte után, legalább negyed-
évenként, a számviteli politikában meghatározott idõpontig (kivéve, ha
más jogszabály eltérõ rendelkezést nem tartalmaz) kell a könyvekben
rögzíteni.
(4) A fõkönyvi könyvelés, az analitikus nyilván-tartások és a bizonylatok
adatai közötti egyeztetés és ellenõrzés lehetõségét, függetlenül az
adathordozók fajtájától, a feldolgozás (kézi vagy gépi) technikájától,
logikailag zárt rendszerrel biztosítani kell."
43. §
Az Szt. 84. §-ának (1)-(2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) Számviteli bizonylat minden olyan külsõ és belsõ okmány - függetlenül
annak nyomdai vagy egyéb elõállítási módjától -, amelyet a gazdasági
esemény számviteli nyilvántartása céljára készítettek.
(2) A számviteli bizonylat adatainak alakilag és tartalmilag hitelesnek,
megbízhatónak és helytállónak kell lennie. A bizonylat szerkesztésekor a
világosság elvét szem elõtt kell tartani."
44. §
Az Szt. 85. §-ának (1) bekezdése kiegészül a következõ f) ponttal és
egyidejûleg a jelenlegi f) pont jelölése g) pontra módosul:
/A bizonylat általános alaki és tartalmi követelményei a következõk:/
.
.
.
"f) külsõ bizonylat esetében a bizonylatnak tartalmaznia kell többek között:
a bizonylatot kiállító gazdálkodó nevét, címét, adóazonosító számát, a
bizonylat címzettjének nevét, címét, a kapcsolódó adó(elõleg) alapját és
összegét, felvásárlási bizonylatnál a bizonylatot kibocsátó és a
felvásárolt terméket átadó aláírását is;"
45. §
Az Szt. 86. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"86. §
(1) A készpénz kezeléséhez, más jogszabály elõírása alapján meghatározott
gazdasági eseményekhez kapcsolódó bizonylatokat (ideértve a számlát, az
egyszerûsített számlát és a nyugtát is), továbbá
minden olyan nyomtatványt, amelyért a nyomtatvány értékét meghaladó vagy a
nyomtatványon szereplõ névértéknek megfelelõ ellenértéket kell fizetni,
vagy amelynek az illetéktelen felhasználása visszélésre adhat alkalmat,
szigorú számadási kötelezettség alá kell vonni.
(2) A szigorú számadási kötelezettség a bizonylatot, a nyomtatványt
kibocsátót terheli.
(3) A szigorú számadás alá vont bizonylatokról, nyomtatványokról a
kezelésükkel megbízott vagy a kibocsátásukra jogosult személynek olyan
nyilvántartást kell vezetni, amely biztosítja azok elszámoltatását."
46. §
Az Szt. 87. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ (2) bekezdés lép és a § a
következõ (3)-(4) bekezdéssel egészül ki:
"(2) A számviteli bizonylatot legalább az adó megállapításához való jog
elévüléséig kell olvasható formában, a könyvelési feljegyzések hivatkozása
alapján visszakereshetõ módon megõrizni.
(3) A szigorú számadású bizonylatok rontott példányaira is vonatkozik a (2)
bekezdés szerinti megõrzési kötelezettség.
(4) A megõrzési idõn belüli szervezeti változás nem hatálytalanítja e
kötelezettséget, így az (1),
illetve (2) bekezdés szerinti bizonylatok megõrzésérõl a szervezeti
változás végrehajtásakor intézkedni kell."
47. §
Az Szt. 94. § c) pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
/Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben szabályozza/
"c) a biztosítóintézetek, a befektetési vállalkozások, a hitelintézetek, a
pénzügyi vállalkozások, a Magyar Nemzeti Bank, a tõzsdék, az
elszámolóházak, a befektési alapok, a betétbiztosítási alapok, az
intézményvédelmi alapok, a befektetõvédelmi alapok, az ügyfélvédelmi alapok
és a közraktár könyvvezetésének, éves beszámolója elkészítésének
sajátosságait a Magyar Nemzeti Bank elõzetes véleményének kikérésével,"
48. §
(1) Az Szt. 1-3. számú melléklete e törvény 1-3. számú melléklete szerint
módosul, az Szt. 4. számú melléklete helyébe e törvény 4. számú melléklete
lép.
(2) Az Szt. kiegészül az e törvény 5. számú melléklete szerinti 6. számú
melléklettel.
Hatálybalépés
49. §
(1) Ez a törvény 1997. január 1-jén lép hatályba. A 16. §-sal módosított 26.
§ (7) bekezdésének c)
pontjában foglaltakat az 1996. évrõl készülõ éves beszámolónál,
egyszerûsített éves beszámolónál alkalmazni kell. E törvény 50. §-ának
(10)-(11) bekezdésében foglaltak 1996. év vonatkozásában is alkalmazhatók.
(2) A hatálybalépéssel egyidejûleg a 4. § (3) bekezdése, a 12. § (3)
bekezdése, a 13. § (1) és (5) bekezdése, a 27. § (5) bekezdése, a 32. § (4)
bekezdése, a 40. § (7) bekezdése, a 49. § (3) bekezdése, a 65. § (1)-(3)
bekezdése, az 1. számú mellékletben a mérleg elõírt tagolásának B/II. rész
3) tétele, az 1. számú melléklet 9-10. és 24. pontja, a 2. számú melléklet
25/a. és 26. pontja hatályát veszti.
(3) A hatályba lépéssel egyidejûleg a bírósági cégnyilvántartásról és a cégek
törvényességi felügyeletérõl szóló 1989. évi 23. törvényerejû rendeletet
módosító 1995. évi LXII. törvény 15. §-a hatályát veszti.
Átmeneti rendelkezések
50. §
(1) Az Szt. e törvénnyel megállapított 14. § (3) és (5) bekezdésében
foglaltakat a hatálybalépést követõ 120 napon belül kell teljesíteni.
(2) A hatálybalépés elõtt a befektetett, illetve a forgóeszközök között
kimutatott kamatozó értékpapírok beszerzési árában lévõ kamat összegében
képzett céltartalékot a kamatozó
értékpapírok beszerzési árának egyidejû csökkentésével 1997. január 1-jével
meg kell szüntetni.
(3) Az elõzõ évek áthozott veszteségeként - 1997. január 1-jei nyitó tételek
könyvelése után - kimutatott összeget legkésõbb 1997. év végével az
eredménytartalék terhére történõ átvezetéssel meg kell szüntetni.
(4) A külföldi részvétellel mûködõ gazdasági társaság külföldi tagja által a
jegyzett tõkén belüli részesedésre konvertibilis valutában, devizában
teljesített befizetésének 1997. január 1-jén a devizatörzsbetét számlán
lévõ valuta- és devizakészlet fizetéskori (könyv szerinti), illetve az
1997. január 1-jei - az adott pénzintézet által meghirdetett - valuta-,
devizavételi árfolyamon számított forintértékeinek különbözetét a
tõketartalékkal szemben kell elszámolni.
(5) A szövetkezet a tõketartalék részét képezõ részjegytõkét - az 1997.
január 1-jei nyitó tételek könyvelése után - köteles a tõketartalék
csökkentésével a jegyzett tõkébe átvezetni.
(6) Ha a tõketartalék - más törvény elõírása következtében - negatív összegû,
a negatív tõketartalékot az általános szabályok szerint kell rendezni.
(7) Ha a tõketartalék nem törvényi elõíráson alapuló okok, indokok miatt
negatív összegû, akkor a tõketartalék negatív összegét 1997. január 1-jével
az eredménytartalékkal szemben kell megszüntetni.
(8) A devizáról szóló 1995. évi XCV. törvény 85. §-a kiegészül a következõ
(3)-(4) bekezdéssel, és egyidejûleg a jelenlegi (3) bekezdés számozása (5)
bekezdésre változik:
"(3) Azok a társaságok, amelyek egyidejûleg megfelelnek a társasági adóról
és az osztalékadóról szóló 1996. évi .... törvény 4. §-a 28. pontjában
rögzített valamennyi feltételnek devizakülföldinek minõsülnek, az (1)
bekezdés b) pontja vagy a (2) bekezdés alá nem tartozó társaságok
attól a naptól kezdve, amikor e feltételek teljesítését bejelentették
a devizahatóságnak.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában és (2)-(3) bekezdésben említett
társaságok, ha már nem felelnek meg a (3) bekezdésben említett törvény
4. §-a 28. pontjában foglalt valamennyi feltételnek, devizabelföldivé
válnak és devizakülföldivé nem válhatnak a feltételek újbóli
teljesítése esetén sem. A devizabelföldivé válás tényét e társaságok a
devizahatóságnak nyolc napon belül kötelesek bejelenteni."
(9) A helyi adókról szóló, módosított 1990. évi C. törvény 52. §-a 22.
pontjának b)., c) és e) alpontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
(22. nettó árbevétel)
"b) a hitelintézeteknél és pénzügyi vállalkozások-nál: a kapott kamatok és
kamatjellegû bevételek csökkentve a fizetett kamatok és kamatjellegû
ráfordításokkal, növelve az egyéb pénzügyi
szolgáltatás bevételeivel, a befektetési szolgáltatások bevételeivel és
a nem pénzügyi és befektetési szolgáltatás nettó árbevételével,
c) biztosítóknál: a biztosítási bevételek csökkentve a viszontbiztosítónak
átadott díjjal, a károk és szolgáltatások ráfordításaival, növelve a
nem biztosítási tevékenység bevételeivel, a befektetések nettó
bevételével, csökkentve a saját tulajdonú saját használatú ingatlanok
bevételkorrekciójával, valamint a kapott osztalékokkal és
részesedésekkel."
"e) befektetési vállalkozásoknál: a befektetési szolgáltatási tevékenység
bevételei növelve a nem befektetési szolgáltatási tevékenység
bevételeivel, valamint a kapott kamatok és kamatjellegû bevételekkel,"
(10) A szövetkezet által az üzletrésztulajdonostól visszavásárolt üzletrész
bevonásakor a más jogszabály alapján fel nem osztható szövetkezeti
vagyonba helyezett összeggel a mérleg szerinti eredmény elszámolásakor a
tõketartalékot növelni kell az eredménytartalékkal szemben.
(11) Amennyiben a szövetkezet az üzletrész visszavásárlásához költségvetési
támogatást kapott a (10) bekezdésben foglaltakon túlmenõen a
tõketartalékba kell helyezni a szövetkezeti üzletrész visszavásárlásához
kapott (költség-vetési) támogatás összegét is.
1. számú melléklet
az 1996. évi ..... törvényhez
az 1991. évi XVIII. törvény 1. számú mellékletének módosítása
Az Szt. 1. számú mellékletében a mérleg elõírt tagolásának D. része helyébe a
következõk lépnek:
"D. Saját tõke
I. Jegyzett tõke
ebbõl: a) visszavásárolt tulajdonosi részese-
dés névértéken
b) részvénytársaságnál, korlátolt fele-
lõsségû társaságnál cégbíróságon még
be nem jegyzett
- tõkeemelés, illetve
- tõkeleszállítás
összege(i)
II. Jegyzett, de még be nem fizetett tõke (-)
III. Tõketartalék
IV. Eredménytartalék
V. Értékelési tartalék
VI. Mérleg szerinti eredmény"
Az Szt. 1. számú melléklete 5. pontjának b) alpontja helyébe a következõ
rendelkezés lép:
(5. A befektetett pénzügyi eszközök mérlegben kimutatott értékének
meghatározásakor:)
.
.
.
"b) az értékpapírok értékénél azok vételi értékét, a kamatozó
értékpapíroknál a vételi értékben lévõ kamattal csökkentett vételi
értékét,"
.
.
.
(kell figyelembe venni, csökkentve azt a törvény szerinti értékvesztés
összegével.)
Az Szt. 1. számú mellékletének 14. pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
"14. Külön sorban - a saját tõke elemei között - kell a mérlegben negatív
elõjellel szerepeltetni a jegyzett, de még be nem fizetett tõke értékét.
A saját tõke elemei között a visszavásárolt tulajdonosi részesedést
(saját részvény, üzletrész) névértéken, továbbá részvény-társaságnál,
korlátolt felelõsségû társaságnál a tõkeemelés,a tõkeleszállítás
cégbíróságon még be nem jegyzett alapszabályban, társasági szerzõdésben
meghatározott összegét külön-külön tájékoztató adatként kell kimutatni.
Amennyiben a cégbíróság a részvénytársaság, a korlátolt felelõsségû
társaság által kezdeményezett tõkeemelés, tõkeleszállítás bejegyzését
elutasí-totta, a tájékoztató adat törlésével egyidejûleg a jegyzett tõke
összegét is módosítani kell."
Az Szt. 1. számú mellékletének 16-17. pontjai helyébe a következõ
rendelkezések lépnek:
"16. Pénzügyi lízing esetén a lízingbe adónál a követelések közé kell felvenni
a lízingszerzõdés tárgyát képezõ, a lízingbe vevõ részére beszerzett és a
lízingbe vevõ könyveibe beruházásként elszámolandó eszközöknek a lízingbe
adó által a lízingbe vevõ felé számlázott, a fizetendõ általános forgalmi
adót nem tartalmazó összegét, illetve az eladó által a lízingbe vevõ felé
számlázott, a lízingbe adó által pénzügyileg rendezett, elõzetesen
felszámított - levonható - általános forgalmi adót nem tartalmazó
összegét. Az így felvett követelések összegét a megfizetett lízingdíjnak a
lízingszerzõdésben meghatározott összegével csökkentetten kell a mérlegbe
beállítani. A pénzügyi lízinggel kapcsolatos követelések összege nem
foglalja magában az ezen követelés után felszámított kamat összegét.
17. Pénzügyi lízing esetén a lízingbe vevõnél a kötelezettségek közé kell
felvenni a lízingbe vett, beruházásként elszámolt eszközöknek a lízingbe
adó (helyette az eladó) által számlázott, az elõzetesen felszámított -
levonható - általános forgalmi adót nem tartalmazó ellenértékét. Az így
felvett kötelezettségek összegét a megfizetett lízingdíjnak a
lízingszerzõdésben meghatározott összegével csökkentetten kell a mérlegbe
beállítani. A pénzügyi lízinggel kapcsolatos kötelezettségek összege nem
foglalja magában a pénzügyi lízinggel kapcsolatosan fizetendõ kamat
összegét."
2. számú melléklet
az 1996. évi ..... törvényhez
az 1991. évi XVIII. törvény 2. számú mellékletének módosítása
Az Szt. 2. számú mellékletének 12. pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
"12. A személyi jellegû egyéb kifizetések közé tartoznak a természetes
személyek részére nem bérköltségként és nem vállalkozási díjként
kifizetett, elszámolt összegek, beleértve ezen összegek le nem vonható
általános forgalmi adóját is."
Az Szt. 2. számú mellékletének 14/c. pontja helyébe a következõ rendelkezés
lép:
(14. Az egyéb ráfordítások között kell elszámolni:)
.
.
.
"c) a szokásos mértéket meg nem haladó hitelezési veszteséget,
káreseményekkel kapcsolatos - le nem vonható általános forgalmi adót
is magában foglaló - költségeket, ráfordításokat;"
Az Szt. 2. számú mellékletének 19. pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
"19. Kapott, illetve fizetett kamatként a rövid és hosszú lejáratú pénz- és
kereskedelmi hitelek, kölcsönök, értékpapírok, továbbá váltók után
esedékes (járó, fizetendõ) kamatok (kivéve a tárgyi eszközök beszerzési
költségeként elszámolt
kamatok) összegét, valamint a kamatozó értékpapírok eladási-vételi árában,
a pénzügyi lízing díjában lévõ kamat összegét kell kimutatni, függetlenül
attól, hogy azt pénzintézet, más vállalkozó vagy magánszemély fizeti,
illetve azt pénzintézet, más vállalkozó vagy magánszemély részére kell
fizetni."
Az Szt. 2. számú mellékletének 23/c. pontja helyébe a következõ rendelkezés
lép:
(23. A pénzügyi mûveletek egyéb bevételei, illetve egyéb ráfordításai között
kell kimutatni:)
.
.
.
"c) a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok bekerülési értéke és az
év utolsó, közzétett árfolyama közötti különbözetet (értékvesztést),
ha az értékpapírok közzétett árfolyama tartósan (a mérlegkészítés
napját megelõzõen legalább egy éven keresztül) alacsonyabb;"
Az Szt. 2. számú mellékletének 24. pontja kiegészül a következõ f)-i)
alpontokkal:
(24. A rendkívüli bevételek között kell elszámolni:)
.
.
.
"f) az elengedett kötelezettség összegét akkor, ha az a kötelezettség
terhére beszerzett eszközökhöz kapcsolódik,
g) a fejlesztési célra, illetve nem a vállalkozási tevékenységhez
kapcsolódóan a költségek, a ráfordítások ellentételezésére -
visszafizetési kötelezettség nélkül - kapott (pénzügyileg
rendezett) támogatások, juttatások összegeit, valamint a véglegesen
átvett (pénzügyileg rendezett) pénzeszközöket,
h) a térítés nélkül átvett eszközök átadónál kimutatott nyilvántartási
(legfeljebb forgalmi, piaci) értékét, továbbá az ajándékként, a
hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközök piaci értékét,
i) a tartozásátvállalás során harmadik személy által átvállalt
kötelezettség szerzõdés (megállapodás) szerinti összegét."
Az Szt. 2. számú mellékletének 25. pontja kiegészül a következõ h)-j)
alpontokkal:
(25. Rendkívüli ráfordításként kell kimutatni:)
.
.
.
"h) a fejlesztési célra, illetve nem a vállalkozási tevékenységhez
kapcsolódóan a költségek, a ráfordítások ellentételezésére -
visszafizetési kötelezettség nélkül - átadott (pénzügyileg rendezett)
támogatások, juttatások összegeit, valamint a véglegesen átadott
(pénzügyileg rendezett) pénzeszközöket,
i) a térítés nélkül átadott eszközök nyilvántartási értékét, a
felszámított, az átvevõ által meg nem térített általános forgalmi
adóval növelt összegben,
j) a tartozásátvállalás során átvállalt kötelezettség szerzõdés
(megállapodás) szerinti összegét a tartozást átvállalónál."
3. számú melléklet
az 1996. évi ..... törvényhez
az 1991. évi XVIII. törvény 3. számú mellékletének módosítása
Az Szt. 3. számú mellékletének I. és II. fejezetében az eszköztételek, a
jegyzett tõke, a kötelezettségek, valamint a bevételek és a ráfordítások
megbontása helyébe a következõ megbontást kell felvenni:
"- anya- és leányvállalatok,
- közös vezetésû vállalkozások,
- társult vállalkozások,
- egyéb vállalkozók"
Az Szt. 3. számú melléklete a következõ III. fejezettel egészül ki:
"III.
A mérleg és az eredménykimutatás tételeinek megbontása független attól, hogy
az anyavállalat készít-e összevont (konszolidált) éves beszámolót vagy sem,
illetve bevonja-e a konszolidációba a leányvállalatot, a közös vezetésû
vállalkozást, a társult vállalkozást vagy sem."
4. számú melléklet
az 1996. évi ..... törvényhez
az 1991. évi XVIII. törvény 4. számú melléklete helyébe lépõ melléklet
"I.
Az egyszerûsített mérleg elõírt tagolása
Eszközök (aktívák):
A. Befektetett eszközök
I. Immateriális javak
II. Tárgyi eszközök
III. Befektetett pénzügyi eszközök
B. Forgóeszközök
I. Készletek
II. Követelések
ebbõl: pénzkiadásból származó követelések
pénzmozgáshoz nem kapcsolódó követelések
-le: a költségvetéssel még el nem számolt,
fizetendõ általános forgalmi adó
III. Értékpapírok
IV. Pénzeszközök
Források (passzívák):
C. Saját tõke
I. Jegyzett tõke
II. Tõketartalék
III. Eredménytartalék
IV. Egyszerûsített mérleg szerinti eredmény
D. Tartalék
E. Céltartalékok
F. Kötelezettségek
I. Hosszú lejáratú kötelezettségek
II. Rövid lejáratú kötelezettségek
ebbõl: pénzbevételbõl származó kötelezettségek
pénzmozgáshoz nem kapcsolódó kötelezett-
ségek
le: költségvetéssel még el nem számolt, elõzete-
sen felszámított általános forgalmi adó
Az egyszerûsített mérleg egyes tételeire vonatkozó elõírások
1. Az egyes tételek tartalmát meghatározó részletezést az 1. számú melléklet
szerinti tagolás tartalmazza, az értelemszerûen használandó.
2. Az egyes tételeknél figyelembe veendõk értelemszerûen az 1. számú
mellékletnél szereplõ elõírások az 1. pont e)-g) alpontja, a 2. pont d) és
e) alpontja, az 5. pont d) és e) alpontja, a 14., a 15. és a 23. pontok
kivételével.
3. Az 1. számú melléklet 7., illetve 20. pontja szerint az áruszállításból,
szolgáltatás teljesítésébõl származó követeléseket és kötelezettségeket - a
vevõ által elismert - számlázott, általános forgalmi adót is tartalmazó
összegben kell kimutatni. A költségvetéssel még el nem számolt (az
adóbevallásba még be nem állított) fizetendõ, illetve levonható általános
forgalmi adó összege a követelések, illetve a kötelezettségek összegében nem
mutatható ki, ezeket az összegeket a mérlegben külön soron fel kell tüntetni
és összegüket a követelések, illetve a kötelezettségek összegébõl le kell
vonni.
Mérlegkészítéskor az ilyen követelések és kötelezettségek értékelésére az
általános szabályok érvényesek azzal, hogy az árfolyamváltozásból eredõ
árfolyamkülönbözetet bevételként vagy ráfordításként nem szabad elszámolni,
az csak a pénzügyi teljesítéskor könyvelhetõ.
4. A mérlegben a befektetett eszközök között kell szerepeltetni azokat a
követeléseket, amelyek befektetési céllal vásárolt értékpapírok
megszerzésével, hosszú lejáratra lekötött pénzeszközök elkülönítésével
keletkeztek. Az e követelésekkel kapcsolatos értékvesztést, valamint a
devizában fennálló pénzügyi befektetések árfolyamveszteségét ráfordításként
el kell számolni (zárlati tétel), függetlenül attól, hogy a vállalkozó
eredménye nyereség vagy veszteség.
5. A pénzeszközök közé kell felvenni a pénzforgalmi nyilvántartásban a
követelések között elkülönítetten könyvelt valuta-, devizakészletek forintra
átszámított értékét. A valuta-, devizakészletek mérlegértékének
meghatározására az általános szabályok vonatkoznak, az árfolyamveszteséget
ráfordításként el kell számolni (zárlati tétel), függetlenül attól, hogy a
vállalkozó eredménye nyereség vagy veszteség.
6. A pénzbevételbõl származó kötelezettségek közül a devizában fennállókat
érintõ árfolyamveszteséget a mérlegérték meghatározásakor figyelembe kell
venni, azt ráfordításként könyvelni kell (zárlati tétel), függetlenül attól,
hogy a vállalkozó eredménye nyereség vagy veszteség.
II.
Az eredménylevezetés elõírt tagolása
A. Végleges pénzbevételek (I+II)
1. Nettó árbevétel
2. Adóköteles egyéb bevételek
I. Adóköteles bevételek (1+2)
II. Jövedelemadózás alá nem vont egyéb bevételek
B. Végleges pénzkiadások (III+IV)
3. Anyag- és árubeszerzés költségei
4. Személyi jellegû ráfordítások
5. Egyéb termelési és kezelési költségek,
ráfordítások
III. Ráfordításként érvényesíthetõ kiadások (3+4+5)
6. Beruházási kiadások
7. Egyéb kiadások
IV. Jövedelemadózásban nem érvényesíthetõ kiadások
(6+7)
C. Pénzügyi eredmény tárgyévi változása (A-B)
V. Jövedelembe nem számító végleges pénzmozgások
(II-IV)
D. Pénzügyileg realizált adózás elõtti eredmény (+C-V)
8. Pénzmozgással nem járó költséghelyesbítések
E. Adózás elõtti eredmény (+D+8)
9. Fizetendõ adó
F. Adózott eredmény (+E-9)
10. Eredménytartalék igénybevétele osztalékra
11. Az osztalék jóváhagyott összege
G. Egyszerûsített mérleg szerinti eredmény (+F+10-11)
Az eredménylevezetés egyes tételeire vonatkozó elõírások
1. Nettó árbevételként kell kimutatni az Szt. 45.§-ának (1)-(12) bekezdése
szerinti, a mérlegfordulónapig pénzügyileg rendezett összegeket.
Árbevételként kell figyelembe venni a korábban ráfordításként el nem
számolható behajthatatlan vevõkövetelésre utólag befolyt összeget is,
valamint a vevõkövetelés analitikus nyilvántartásba felvett forintértékéhez
képest a pénzügyi teljesítéskor keletkezõ - elkülönítetten nem könyvelt -
árfolyamnyereséget is.
2. Adóköteles egyéb bevételek: az Szt. 45. §-ának (13) bekezdése szerinti
egyéb, az Szt. 48. §-ának (2) bekezdése szerinti pénzügyi és az Szt. 49. §-
ának (2) bekezdése szerinti rendkívüli bevételek pénzforgalmi
nyilvántartásba bevételként felvett összegei. Itt kell szerepeltetni az Szt.
66. §-ának (10) bekezdése szerinti támogatásokból a tárgyévben érvényesített
költséget ellentételezõ összeget is.
3. Jövedelemadózás alá nem vont egyéb bevételek: azok a pénzbevételek,
amelyekkel szemben ráfordítás nem számolható el (fizetendõ áfa,
tartozatlanul befizetett adó visszatérítése, jogszabály alapján adómentesen
kapott pénzbevétel).
4. Anyag- és árubeszerzés költségei: az Szt. 46. §-ának (1) bekezdése
szerinti anyagjellegû ráfordításokból a tárgyévben kiadásként teljesített
tételek.
5. Személyi jellegû ráfordítások: az Szt. 46. §-ának (2) bekezdése szerinti
jogcímeken a tárgyévben kifizetett, továbbá a természetes személy
illetményébõl levont, kötelezettségként elõírt
összegek (személyi jövedelemadó, egyéb levonások), ideértve az Szt. 66. §-
ának (7) bekezdése szerinti kötelezettségeket is.
6. Egyéb termelési és kezelési költségek, ráfordítások: az Szt. 47. §-ának
(1) és (2) bekezdése, az Szt. 48. §-ának (3) bekezdése, az Szt. 49. §-ának
(2) bekezdése szerinti, pénzkiadással járó gazdasági események vagy a
pénzforgalmi követelések, a pénzforgalmi kötelezettségek óvatos
értékelésébõl származó ráfordítások (zárlati tételként könyvelt
értékvesztés, árfolyamveszteség). Az eredmény-levezetés során a társasági
adókötelezettségre fizetett elõleget, illetve a megfizetett vagy
kötelezettségként elõírt adót itt nem szabad figyelembe venni. Az egyéb
termelési és kezelési költségeket - az egyéb kiadások közé átvezetve -
csökkenti az a számlával igazolható, elsõdlegesen anyagbeszerzési, illetve
elsõdlegesen személyi jellegû ráfordításként felmerült azon pénzkiadás,
amely tárgyi eszköz, szellemi termék saját elõállítását szolgálta.
7. Beruházási kiadások: az Szt. 35. §-ának (1)-(3), (5) bekezdése és az Szt.
69. §-ának (4) bekezdése figyelembe vételével a pénzforgalmi nyilvántartás
egyéb kiadások rovatába könyvelt összegekbõl a kiegészítõ nyilvántartáshoz
készített kigyûjtéssel határozható meg e tétel összege.
8. Egyéb kiadások: az adózott jövedelembõl teljesített, beruházási kiadásnak
nem minõsülõ végleges (nem felvett hitelhez vagy kölcsöntartozáshoz
kapcsolódó) pénzkiadások, ideértve a befizetett vagy kötelezett-ségként
elõírt társasági adót (adóelõleget) is.
9. Pénzmozgással nem járó költséghelyesbítések: e tételben a pénzügyileg
realizált adózás elõtti eredményt
1.) csökkentõ összegként (levonásként) kell figyelembe venni:
a) a tárgyi eszközök, immateriális javak - kiegészítõ nyilvántartásba
felvett - tárgyévi, az Szt. 37. §-ának (1)-(3) bekezdései szerint
tervezett, az Szt. 38. §-ának (2) bekezdése szerint módosított
értékcsökkenése összegét;
b) a tárgyi eszközök, immateriális javak állományában bekövetkezett
mennyiségi csökkenés esetén a kivezetett nyilvántartási (nettó)
értéket;
c) a tárgyévben vagy korábban költségként elszámolt vásárolt készletek
fordulónapra vonatkozó, leltározással megállapított állományának az
elõzõ évihez képest bekövetkezett csökkenését;
2.) növelõ összegként (pozitív elõjellel) kell figyelembe venni a tárgyévben
vagy korábban költségként elszámolt vásárolt készletek fordulónapra
vonatkozó, leltározással megállapított állományának az elõzõ évihez
képest bekövetkezett növekedését.
10. Eredménytartalék igénybevétele osztalékra: a korábbi évek
eredménytartalékából a tárgyévi adózott eredmény kiegészítésére igénybe
vett összeg, az analitikus nyilvántartásba ilyen címen felvett összeggel
egyezõen.
11. Osztalék: a vállalkozás tagjai részére a tárgyévi adózott eredménybõl,
illetve a szabadon felhasználható vagyonnövekménybõl kifizetni
jóváhagyott összeg, amelyet az egyszerûsített mérlegben a rövid lejáratú
kötelezettségek közé is fel kell venni, függetlenül attól, hogy év közben
történt-e osztalékelõleg-kifizetés.
12. Az egyszerûsített mérleg szerinti eredmény: a vállalkozó tárgyévi
tevékenységébõl származó, a vállalkozásban maradó nyereség, illetve az a
vagyonvesztés, amelyet a tárgyévi tevékenység és/vagy a vagyonnövekménynek
az osztalékfizetésre történõ felhasználása okozott."
5. számú melléklet
az 1996. évi ..... törvényhez
6. számú melléklet
az 1991. évi XVIII. törvényhez
Cash flow-kimutatás
I. Szokásos tevékenységbõl származó pénzeszköz-változás
(Mûködési cash flow, 1-13. sorok)
1. Adózás elõtti eredmény +
2. Elszámolt amortizáció +
3. Elszámolt értékvesztés +
4. Céltartalék képzés és felhasználás különbözete +
5. Befektetett eszközök értékesítésének eredménye +
6. Szállítói kötelezettség változása +
7. Egyéb rövid lejáratú kötelezettség változása +
8. Passzív idõbeli elhatárolások változása +
9. Vevõkövetelés változása +
10. Forgóeszközök (vevõ és pénzeszköz nélkül)
változása +
11. Aktív idõbeli elhatárolások változása +
12. Fizetett adó (nyereség után) -
13. Fizetett osztalék, részesedés -
II. Befektetési tevékenységbõl származó pénzeszköz-
változás (14-16. sorok)
14. Befektetett eszközök beszerzése -
15. Befektetett eszközök eladása +
16. Kapott osztalék +
III. Pénzügyi mûveletekbõl származó pénzeszköz-változás
(17-24. sorok)
17. Részvénykibocsátás bevétele (tõkebevonás) +
18. Kötvénykibocsátás bevétele +
19. Hitelfelvétel +
20. Véglegesen kapott pénzeszköz +
21. Részvénybevonás (tõkeleszállítás) -
22. Kötvényvisszafizetés -
23. Hiteltörlesztés, -visszafizetés -
24. Véglegesen átadott pénzeszköz -
IV. Pénzeszközök változása (+I.+II.+III. sorok) +
A cash flow-kimutatásban a vállalkozó - választásának függvényében - a
tervezett és a tényadatokat, illetve az elõzõ év és a tárgyév adatait köteles
feltüntetni.