ORSZÁGGYÛLÉSI KÉPVISELÕ
Módosító javaslat!
Dr. Gál Zoltán úrnak,
az Országgyûlés elnöke részére
H e l y b e n
Tisztelt Elnök Úr!
A Házszabály 94. § (1) bekezdése és a 102. § (1) bekezdése alapján a
társasházról szóló T/4514.. számú törvényjavaslathoz az alábbi
m ó d o s í t ó j a v a s l a t o t
terjesztem elõ.
A Javaslat III. Fejezetének 22. §-át további, új (4)-es és (5)-ös
bekezdésekkel javasolom kiegészíteni:
22. § (4) A határozatok meghozatala során az érintett, érdekelt tulajdonostárs
nem élhet a szavazati jogával, az õ tulajdoni hányadát a határozatképesség
megállapításakor figyelmen kívül kell hagyni.
(5) Közgyûlésen való képviseletre meghatalmazás csak az adott
közgyûlésre csak a meghívóban szereplõ napirendek és ezekkel összefüggõ
határozatok tekintetében adható és fogadható el érvényesen.
Amennyiben közeli hozzátartozók közötti a meghatalmazás, vagy szervezet
alkalmazottjáról van szó, úgy a meghatalmazás lehet általános jellegû, és
visszavonásig érvényes.
Egy személy egy közgyûlésen csak egy tulajdonost képviselhet, így csak egy
meghatalmazás fogadható el érvényesen.
Egy külön tulajdonban lévõ lakás (helyiség) tulajdonostársait a jelenlevõ
résztulajdonos meghatalmazás nélkül is képviselheti.
I n d o k o l á s
A társasház mûködése során több olyan helyzet van és várható, amikor
egyes tulajdonosok érintettek, vagy érdekeltek (ellenérdekeltek). Ilyen
például a tartozó tulajdonosokkal kapcsolatban hozott határozatok (késedelmi
kamat, jelzálog), vagy költségtérítési kötelezettség megállapítása, stb.
Ezért a 23. § (2) bekezdésben foglalt elképzelést szükséges kiterjesztetten
szabályozni.
Többször felmerülõ probléma, hogy ha valaki nem tud résztvenni a
közgyûlésen, akkor milyen meghatalmazást, kinek adhat, mire terjedhet ki, csak
az adott közgyûlésre szólhat-e, vagy visszavonásig, általános lehet-e, vagy
konkrét és hány meghatalmazással rendelkezhet egy személy.
A gyakorlatban sok példa van arra, hogy valaki "összegyûjt" általános
meghatalmazásokat "visszavonásig" érvénnyel és adott esetben egyedül eldönthet
kérdéseket. A közgyûlésen az érvek, ellenérvek hatására változhatnak a
vélemények, a meghatalmazó érdekeibe ütközhetnek, sõt az egy meghatalmazottnál
lévõ több meghatalmazó érdekei egymással is ütközhetnek, amelyrõl nem tudnak.
Ezek a kérdések általában utólag derülnek ki - ha kiderülnek - és magát a
döntéshozatalt, de a végrehajtást is ellehetetlenítik. Ezért indokolt, a
kérdéskört mint sajátos társasházi szabályozást a törvényben rendezni.
Budapest, 1997. szeptember 17.
(Filló Pál)
MSZP