A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
T/45.. számú
t ö r v é n y j a v a s l a t
a helyi önkormányzati képviselôk és polgármesterek
választásáról szóló 1990. évi LXIV. törvény
módosításáról
Elôadó: Kuncze Gábor
Budapest, 1994. augusztus 30.
A helyi önkormányzati képviselôk és polgármesterek választásáról szóló - a
polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi
LXVI. törvénnyel (Pnyt.), valamint a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól
szóló 1993. évi LXXVII. törvénnyel (Nek. tv.) módosított - 1990. évi LXIV.
törvény (Övjt.) módosítására az Országgyûlés a következô törvényt alkotja.
1. §
(1) Az Övjt. 2. §-ának (1) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(1) Minden nagykorú magyar állampolgár, akinek lakóhelye, ennek hiányában
tartózkodási helye Magyarországon van, az önkormányzati választásokon választó
és választható. A választójog megilleti a Magyarországra bevándorolt nem
magyar állampolgárt is ( a továbbiakban együtt: választópolgár)."
(2) Az Övjt 2. §-ának (4) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(4) Az a választópolgár, aki lakóhelye mellett legkésôbb a választás
kitûzését megelôzô napig tartózkodási helyet létesített, igazolással
választójogát tartózkodási helyén gyakorolhatja."
2. §
(1) Az Övjt. 4., 4/A. és 4/B. §-a helyébe a következô rendelkezés lép:
" 4. § (1) A jegyzô - az országgyûlési képviselôválasztásra összeállított
választási névjegyzék, továbbá a személyiadat- és lakcímnyilvántartás adatai,
valamint a választójoggal nem rendelkezôk jegyzéke alapján - településenként,
egyéni választókerületenként, azon belül szavazókörönként összeállítja a
választók nyilvántartását (a továbbiakban: nyilvántartás). A nyilvántartáson a
választást megelôzô nap 16.00 óráig bekövetkezett változásokat folyamatosan át
kell vezetni. A nyilvántartást a jegyzô hitelesíti.
(2) A jegyzô a szavazás napja elôtt 37 nappal elkészítteti a nyilvántartásba
való felvételrôl szóló értesítôt, továbbá összeállíttatja azoknak a nagykorú
személyeknek a jegyzékét, akiknek nincs választójoguk.
4/A. § (1) A nyilvántartás összeállítása céljából az a/-c/ pontban megjelölt
szervek a választójoggal nem rendelkezô személyek (2) bekezdés szerinti
adatait folyamatosan kötelesek közölni a belügyminiszter által erre
rendeletben kijelölt szervvel, az alábbiak szerint:
a/ a cselekvôképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság alá
helyezettrôl, illetve a gondnokság alá helyezés megszüntetésérôl a
gyámhatósági feladatokat ellátó jegyzô;
b/ a közügyek gyakorlásától eltiltó jogerôs ítélet hatálya alatt álló
személyekrôl a bûntetteseket nyilvántartó szerv;
c/ szabadságvesztés büntetését töltô, valamint a büntetôeljárásban
jogerôsen elrendelt intézeti kényszergyógykezelés alatt álló polgárokról az
illetékes büntetésvégrehajtási intézet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelentés adattartalma:
a/ családi és utónév (nôk esetében leánykori családi és utónév is);
b/ lakóhely, ennek hiányában tartózkodási hely címe;
c/ személyazonosító jel, illetôleg az (1) bekezdés a/ pontja esetén a
természetes személyazonosító adatok (név, nem, születési hely, idô, anyja
neve);
d/ a választójog gyakorlásából való kizárás oka, kezdete és megszûnésének
várható idôpontja;
e/ a kizáró okot elrendelô bíróság megnevezése, az ítélet
ügyiratszáma, kelte és jogerôre emelkedésének idôpontja."
4/B. § (1) A választójoggal nem rendelkezô személyek adatait (NESZA) kezelô
szervnek a választójoggal nem rendelkezô nagykorú polgárok jegyzékét egyéb
nyilvántartásaitól - a választói nyilvántartás kivételével - elkülönítetten
kell kezelnie. Az csak törvény által meghatározott célra használható fel.
(2) A választójoggal nem rendelkezô nagykorú polgárok jegyzéke és a helyi,
területi és központi személyiadat- és lakcímnyilvántartás - a választással,
népszavazással és népi kezdeményezéssel érintett választókerület lakosságát
érintôen - a szavazás napját megelôzô 60. naptól a választás eredményének
közzétételéig a választásra jogosultak megállapítása érdekében
összekapcsolható. Az összekapcsolást a választással összefüggô jogorvoslati
határidôk letelte után meg kell szüntetni. Az idôközi választásra az
összekapcsolás ismét végrehajtható, és abból a jegyzô részére adat
szolgáltatható."
3. §
(1) Az Övjt. 5. §-ának (1)-(4) bekezdései helyébe a következô rendelkezések
lépnek:
"(1) A nyilvántartásba fel kell venni:
a/ azokat a magyar állampolgárokat, akiknek lakóhelye, ennek hiányában
tartózkodási helye
a településen, illetôleg az egyéni választókerületben van, és legkésôbb a
választás napján betöltik 18. életévüket, vagy házasságkötés folytán
nagykorúvá váltak;
b/ a Magyarországra bevándorolt és 18. életévüket betöltött vagy
házasságkötés folytán nagykorúvá vált nem magyar állampolgárokat, akik a
külföldiek személyi igazolványával rendelkeznek, és lakóhelyük, ennek
hiányában tartózkodási helyük a településen, illetôleg az egyéni
választókerületben van.
(2) A nyilvántartást és a választójoggal nem rendelkezô nagykorú polgárok
jegyzékét a személyiadat- és lakcímnyilvántartás adatai, valamint a NESZA
kezelô által átadott adatok alapján kell összeállítani.
A bevándorolt nem magyar állampolgárokról, továbbá a 2. § (2) bekezdés a/-d/
pontja szerint választójoggal nem rendelkezô személyekrôl az Országos
Személyiadat- és Lakcímnyilvántartó Hivatal (a továbbiakban: OSZH) vagy a
személyiadat- és lakcímnyilvántartás területi feladatokat ellátó szerve
adatokat szolgáltat.
(3) A nyilvántartást úgy kell összeállítani, hogy az alkalmas legyen, a
fôváros, a megye, a település, illetôleg a települési egyéni választókerület,
a szavazókör és a választópolgár azonosítására. A nyilvántartás az elôzô
adatokon túl tartalmazza a választópolgár:
a/ nevét,
b/ személyazonosító jelét,
c/ lakcímét,
d/ nyilvántartásbeli sorszámát.
(4) A nyilvántartást a szavazás napja elôtt 35 nappal - 10 napra -
közszemlére kell tenni, és ennek idôpontját a helyben szokásos módon ki kell
hirdetni. A közszemlére tétellel egyidejûleg írásban értesíteni kell a
választópolgárokat a nyilvántartásba való felvételükrôl."
(2) Az Övjt. 5. §-ának (6) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép, és
a § a következô (7)-(10) bekezdésekkel egészül ki:
"(6) A közszemlére tett, továbbá a szavazatszámláló bizottság által használt
nyilvántartás, valamint az értesítô a személyazonosító jelet nem
tartalmazhatja; az azonos nevû és lakcímû választópolgárokat születési idejük
vagy egyéb természetes személyazonosító adatuk feltüntetésével kell
megkülönböztetni.
(7) A jegyzô a nyilvántartás és az értesítôk technikai elkészítésével
megbízhatja másik települési önkormányzat jegyzôjét, a személyiadat és
lakcímnyilvántartás területi vagy központi szervét, illetôleg azt
elkészíttetheti a hivatal dolgozóival. Az értesítô kiküldésérôl a jegyzô
gondoskodik. Az értesítô kiküldésével párt, társadalmi szervezet vagy
kisebbségi szervezet vezetôje vagy tagja nem bízható meg.
(8) Az OSZH a nyilvántartásban szereplô választópolgárok családi és
utónevét, valamint lakcímét a jelölô szervezeteknek - a választást megelôzô
30. napig bejelentett igényük alapján - kérésükre, díjfizetés ellenében,
azonos feltételek mellett a választás napja elôtt 16 nappal átadja. Az átadott
jegyzék a választópolgárok személyazonosító jelét nem tartalmazhatja. A jelölô
szervezetek a szolgáltatást nem, korcsoport vagy lakcím szerinti
csoportosításban is igényelhetik.
(9) A közszemlére tett nyilvántartás másolatát a jegyzô a választást
megelôzô 30. napig a jelölt által bejelentett igény alapján díjfizetés
ellenében, azonos feltételek mellett a választás napja elôtt 16 nappal -
legfeljebb szavazóköri bontásban - a jelölt számára átadja.
(10) A (8) és (9) bekezdés alapján teljesített adatszolgáltatás adatait
kizárólag a választási kampány céljaira lehet felhasználni. Egyéb célú
felhasználása, jogosulatlan személynek, szervezetnek, más jelöltnek vagy
jelölô szervezetnek történô átadása tilos. Az adatszolgáltatás adatait a
választás napján meg kell semmisíteni, és az errôl készült jegyzôkönyvet 3
napon belül át kell adni az adatszolgáltatónak."
4. §
(1) Az Övjt. 6. §-ának (1) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(1) A nyilvántartásból való kihagyás vagy a nyilvántartásba való felvétel
miatt - a nyilvántartás közszemlére tételének idôtartama alatt - a jegyzônél
emelhetô kifogás. A jegyzô a kifogásról 3 napon belül dönt. A kifogás
elutasítását a választópolgár annak közlésétôl számított három napon belül
megtámadhatja a helyi bíróságnál, Budapesten a Pesti Központi Kerületi
Bíróságnál."
(2) Az Övjt. 6. §-ának (5) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(5) A jegyzô törli a nyilvántartásból azt, aki idôközben meghalt, aki
elvesztette választójogát, illetôleg aki más választókerület nyilvántartásában
már szerepel, lakóhelyének megváltozása miatt felvételt nyert más
választókerület nyilvántartásába, vagy igazolással más választókerületben
szavaz."
5. §
Az Övjt. 7-9. §-ai helyébe a következô rendelkezések lépnek:
"7. § (1) Ha a választópolgár a nyilvántartás elkészítése után lakóhelyét
megváltoztatja, az új lakóhely szerint illetékes jegyzô - a bejelentkezéssel
egyidejûleg, a korábbi lakóhely szerint illetékes jegyzôtôl kapott értesítô
alapján - felveszi a nyilvántartásba, és hivatalból értesíti a korábbi
lakóhely szerint illetékes jegyzôt a nyilvántartásból való törlés érdekében.
(2) Ha a választópolgár a nyilvántartásba történô felvételét a korábbi
lakóhelye szerinti értesítô bemutatása nélkül kéri, és a jegyzô a
nyilvántartásba felveszi, a jegyzô hivatalból értesíti a korábbi lakóhely
szerint illetékes jegyzôt a nyilvántartásból való törlés érdekében.
A korábbi lakóhely szerint illetékes jegyzô hivatalból tájékoztatja az új
lakóhely szerint illetékes jegyzôt, hogy a választópolgár a nyilvántartásban
szerepelt és onnan törölték, illetve hogy a nyilvántartásban nem szerepelt
vagy a választójoggal nem rendelkezôk jegyzékében szerepel.
(3) Ha a választópolgár tartózkodási hellyel rendelkezik, a lakóhelye
szerint illetékes jegyzôtôl kért igazolással a tartózkodási helye szerint
illetékes jegyzôtôl - vagy a szavazás napján a szavazatszámláló bizottságtól -
kérheti a nyilvántartásba való felvételét. Az igazolás alapján tartózkodási
helyén szavazhat. Az igazolás mintáját a 7. számú melléklet tartalmazza.
(4) Az igazolás kiadásakor a lakóhely szerint illetékes jegyzô a
választópolgárt egyidejûleg törli a nyilvántartásból. Az igazolásban - a
választópolgár nyilatkozata alapján - meg kell jelölni a tartózkodási helyet,
ahol a választópolgár szavazni kíván, és azt a nyilvántartásban fel kell
tüntetni. Az igazolás átvételét a választópolgár, illetôleg e célra szóló
meghatalmazás alapján az általa megbízott személy, aláírásával elismeri.
(5) Az igazolás és a személyi igazolvány alapján a tartózkodási hely szerint
illetékes jegyzô vagy a szavazatszámláló bizottság a választópolgárt külön
nyilvántartásba veszi. Az igazolást és a külön nyilvántartást a választási
iratok között meg kell ôrizni.
(6) Igazolást a szavazást megelôzô napon 16.00 óráig lehet kiadni. Azt
személyesen vagy meghatalmazott útján lehet kérni. Az igazolás ajánlott
levélben is kérhetô, feltéve, hogy az az illetékes hivatalhoz legkésôbb a
szavazást megelôzô 5. napon megérkezik. A levélben meg kell jelölni a
tartózkodási helyet, ahol a választópolgár szavazni kíván. A levélben kért
igazolást a választópolgár számára az általa megjelölt címre tértivevénnyel
kell megküldeni.
(7) Az Országos Választási Bizottság az igazolás alapján külön
nyilvántartásba vett választópolgárok adatait - a kétszer vagy többször
szavazás megállapítása érdekében - utólag ellenôrizteti.
(8) Az igazolás kiadásához az igazolást kérô személyazonosító jelét köteles
átadni."
8. § A 10.000 vagy ennél kevesebb lakosú település - kislistás választási
rendszerben (44. §) - egy választókerületet alkot, amelyben a
képviselôtestület tagjainak száma:
a/ 100 lakosig 3,
b/ 600 lakosig 5,
c/ 1.300 lakosig 7,
d/ 3.000 lakosig 9,
e/ 5.000 lakosig 11,
f/ 10.000 lakosig 13."
9. § (1) A 10.000-nél több lakosú településen és fôvárosi kerületben a
képviselôket vegyes választási rendszerben (44-47. §) választják.
(2) Az egyéni választókerületek és a kompenzációs listás mandátumok száma:
a/ 15.000 lakosig 9 egyéni választókerület és 6 listás mandátum;
b/ 25.000 lakosig 10 egyéni választókerület és 7 listás mandátum;
c/ 50.000 lakosig 14 egyéni választókerület és 9 listás mandátum;
d/ 60.000 lakosig 15 egyéni választókerület és 10 listás mandátum;
e/ 70.000 lakosig 16 egyéni választókerület és 11 listás mandátum.
(3) Minden további 10.000 lakos után eggyel nô az egyéni választókerületben,
és minden további 15.000 lakos után eggyel nô a kompenzációs listán választott
képviselôk száma."
6. §
(1) Az Övjt. 10. §-ának (3) bekezdésében az "45 nappal" szövegrész helyébe az
"50 nappal" szövegrész lép.
(2) Az Övjt. 10. §-a (4) bekezdésének elsô mondatában a "köztársasági
megbízottól" szövegrész helyébe "a fôjegyzôtôl", a második mondatában a
"köztásasági megbízott" szövegrész helyébe a "fôjegyzô" szövegrész lép.
7. §
Az Övjt. 11. és 12. §-a helyébe a következô rendelkezés lép:
"11. § (1) A választópolgárok Budapest fôváros közgyûlésének 66 tagját
közvetlenül, listán választják meg. Ez esetben Budapest fôváros egy
választókerületet alkot.
(2) A megyei közgyûlési választás tekintetében minden megyében két
választókerület van, külön a 10.000 vagy ennél kevesebb lakosú és külön a
10.000-nél több lakosú települések számára.
12. § (1) A szavazókörök számát, sorszámát és területi beosztását a jegyzô
legkésôbb a választás napja elôtt 50 nappal állapítja meg úgy, hogy egy
szavazókörre mintegy 600-1000 választópolgár jusson, de minden községben
legyen legalább egy szavazókör.
(2) A szavazókörök azonosak az országgyûlési képviselôválasztásra
kialakított szavazókörökkel. Ettôl eltérni csak a választókerület területének
változása esetén (61. §), továbbá akkor lehet, ha az (1) bekezdésben
meghatározott lakosságszám a szavazókör területén megváltozik.
(3) Minden településen ki kell jelölni azt az egy szavazókört, ahol azok a
választópolgárok szavazhatnak, akiknek lakcíme a lakcímbejelentésre vonatkozó
jogszabály értelmében csak az adott település megnevezését tartalmazza."
8. §
Az Övjt. 13. §-ának (2) és (3) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(2) Választási szervek:
a/ az országgyûlési képviselôválasztásra létrehozott szavazatszámláló
bizottságok, területi választási bizottságok és Országos Választási Bizottság,
továbbá
b/ a községi, városi és fôvárosi kerületi választási bizottság (a
továbbiakban: helyi választási bizottság).
(3) Ha a szavazatszámláló bizottságok, a területi választási bizottságok és
az Országos Választási Bizottság tagjainak száma a törvényben meghatározott
létszám alá csökken, a kiegészítésrôl az országgyûlési képviselôk
választásáról szóló 1989. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Vjt.) elôírásai
szerint gondoskodni kell."
9. §
(1) Az Övjt. 14. §-ának (1) és (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés
lép:
"(1) A szavazatszámláló és a helyi választási bizottságnak - a 22. § (1)
bekezdés h/ pontja kivételével - csak a településen lakóhellyel rendelkezô
választópolgár lehet a tagja. A választási szerv elnöke és titkára nem lehet a
jelölô szervezet tagja, megbízottja, illetôleg a független jelölt megbízottja.
(2) A választási szervnek nem lehet tagja jelölt, jelölt hozzátartozója,
megyei közgyûlés elnöke, polgármester, jegyzô, fôjegyzô, illetve választási
szerv mellett mûködô munkacsoport tagja. Az olyan választási szerveknek,
amelyek a jogorvoslati eljárásban egymással döntési, döntést felülvizsgáló
kapcsolatba kerülhetnek, nem lehetnek tagjai egymással hozzátartozói
kapcsolatban álló személyek."
(2) Az Övjt. 14. §-ának (5) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(5) A választási szervek mûködése és tevékenysége nyilvános. A sajtó
képviselôi a választási szervek munkájánál külön engedély nélkül jelen
lehetnek, de tevékenységük gyakorlását nem zavarhatják. A választási szervek
rendelkezésére álló adatok és tények - az e törvényben megállapított
kivételekkel - nem titkosíthatók. A választási eljárás nyilvánossága nem
sértheti a szavazás titkosságát és a személyhez fûzôdô jogokat."
10. §
Az Övjt. 15. §-a helyébe a következô rendelkezés lép:
"15. § (1) A helyi választási bizottság titkárát és két tagját a helyi
képviselôtestület választja meg. Személyükre - a pártok és társadalmi
szervezetek javaslataira is figyelemmel - a jegyzô tesz indítványt. Az egy
szavazókörrel rendelkezô településen a helyi választási bizottság
létrehozásához az országgyûlési képviselôválasztásra megválasztott
szavazatszámláló bizottságot két taggal ki kell egészíteni. Ha a
képviselôtestület nem ülésezik, hatáskörét az általa kijelölt bizottság látja
el. A szavazatszámláló bizottságba a képviselôtestület póttagot is választhat.
(2) A szavazatszámláló bizottság, valamint a helyi és a területi választási
bizottság további egy-egy tagját a jelölô szervezet, illetôleg a független
jelölt bízza meg. A jelöltek, illetôleg a jelölô szervezetek közös
megbízottat is állíthatnak.
(3) A szavazatszámláló bizottságba, valamint a helyi és a területi
választási bizottságba a jelölô szervezet - jelöltjei számától függetlenül -
egy-egy tagot bízhat meg.
(4) A helyi választási bizottság választott tagjait a választás napja elôtt
legalább 50 nappal, a szavazatszámláló bizottságok póttagjait a szavazás elôtt
legalább 20 nappal kell megválasztani. A választási szervek megbízott tagjait
a jelölés benyújtásával egyidejûleg, de legkésôbb a választást megelôzô
második nap 16.00 órájáig kell bejelenteni."
11. §
(1) Az Övjt. 16. §-ának (1) és (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés
lép:
"(1) Ha a szavazatszámláló bizottság tagjainak száma már legalább 3, illetve
a helyi választási bizottság tagjainak száma legalább 5, saját tagjai sorából
elnököt választ.
(2) A választási szerv elnöke, titkára és tagjai az illetékes polgármester,
illetôleg a közgyûlés elnöke elôtt - tevékenységük megkezdését megelôzôen -
esküt vagy fogadalmat tesznek."
(2) Az Övjt. 16. §-ának (4) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(4) A helyi választási bizottság választott tagjainak a megbízatása az
önkormányzati képviselôk következô általános választására létrejövô helyi
választási bizottság alakuló üléséig tart."
12. §
Az Övjt. 17. §-a (1) bekezdésének bevezetô része helyébe a következô
szövegrész lép:
"(1) A helyi választási bizottság elnökének, titkárának és tagjának
megbízatása megszûnik:"
13. §
(1) Az Övjt. 19. §-a (2) bekezdésének a/ pontja helyébe a következô
rendelkezés lép:
(A helyi választási bizottság:)
"a/ hirdetményt tesz közzé - legkésôbb a szavazást megelôzô 35 nappal - a
választás napjáról, a választással és a jelöléssel kapcsolatos tudnivalókról,
továbbá az érvényes jelöléshez szükséges ajánlások számáról;"
(2) Az Övjt. 19. §-a (2) bekezdésének b/ pontjában a "14. napon" szövegrész
helyébe a "17. napon" szövegrész lép.
(3) Az Övjt. 19. §-a (2) bekezdésének d/ pontja helyébe a következô
rendelkezés lép:
(A helyi választási bizottság:)
"d/ közzéteszi - legkésôbb a szavazás napját megelôzô 16 nappal - a
jelöltek nevét, a jelölô szervezet nevét, illetôleg a független jelölés
tényét; kisorsolja a listák sorszámát, valamint elvégzi a 30. § (4)
bekezdésében elôírt sorsolást;"
(4) Az Övjt. 19. §-a (2) bekezdésének f/ pontja helyébe a következô
rendelkezés lép:
(A helyi választási bizottság:)
"f/ megállapítja és közzéteszi a kislistás, a vegyes, a polgármesteri,
valamint a helyi kisebbségi önkormányzati választás elôzetes és végleges
eredményét;"
(5) Az Övjt. 19. §-ának (2) bekezdése a következô l/-o/ ponttal egészül ki:
(A helyi választási bizottság:)
"l/ a törvényben megjelölt határidôn belül benyújtott kezdeményezés
alapján kitûzi a helyi kisebbségi önkormányzati választást a helyi
önkormányzati választással megegyezô napra;
m/ megállapítja, és közlemény útján közzéteszi a helyi kisebbségi
önkormányzati választás eljárási határidôit és határnapjait;
n/ ellátja - a Nek. tv. alapján - a helyi elektor választásával
kapcsolatos feladatokat;
o/ az egy szavazókörrel rendelkezô településen ellátja a szavazatszámláló
bizottság feladatait."
14. §
(1) Az Övjt. 20. §-ának (1) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(1) A megyei választási bizottság:
a/ felhívást bocsát ki - legkésôbb a szavazást megelôzô 35 nappal- a
jelölésre; közzéteszi az érvényes jelölés feltételeit;
b/ nyilvántartásba veszi - legkésôbb a szavazást megelôzô 17. napon - a
listákat és az azokon szereplô jelölteket, illetôleg visszautasítja azt a
listát, illetôleg jelöltet, amely, illetôleg aki a törvényes feltételeknek nem
felel meg; elbírálja az ezzel kapcsolatos kifogásokat;
c/ közzéteszi - legkésôbb a szavazás napját megelôzô 16 nappal - a
jelöltek és a listák nevét, kisorsolja a listák sorszámát;
d/ megállapítja és közzéteszi a megyei közgyûlés tagjai választásának
elôzetes és végleges eredményét, errôl jegyzôkönyvet állít ki;
e/ dönt a szavazatszámláló bizottságnak a megyei közgyûlés tagjainak
választásával kapcsolatos intézkedése, döntése elleni kifogásról;
f/ elbírálja a helyi választási bizottság döntése ellen benyújtott
kifogást;
g/ kiadja a megyei közgyûlés tagjainak a megbízólevelet;
h/ ha a szavazatszámláló, illetôleg a helyi választási bizottsági tagok
megválasztására - az alacsony lakosságszám, vagy az összeférhetetlenségi
szabályok miatt, illetôleg ha a képviselôtestület mûködésében akadályozott - a
törvényben elôírt határidôig nem került sor, a hiányzó tagokat a megyei
választási bizottság - a jegyzô kezdeményezésére és indítványának
figyelembevételével - hivatalból haladéktalanul megbízza. Ebben az esetben a
választási szerv tagja más településen lakóhellyel rendelkezô választópolgár
is lehet."
(2) Az Övjt. 20. §-ának (3) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(3) A fôvárosi választási bizottság:
a/ nyilvántartásba veszi - legkésôbb a szavazást megelôzô 17. napon - a
listákat és az azokon szereplô jelölteket, továbbá a fôpolgármester-
jelölteket, visszautasítja azt a listát, illetôleg jelöltet, amely, illetôleg
aki a törvényes feltételeknek nem felel meg; elbírálja az ezzel kapcsolatos
kifogásokat;
b/ megállapítja a fôvárosi közgyûlés tagjai és a fôpolgármester
választásának elôzetes és végleges eredményét, errôl jegyzôkönyvet állít ki,
továbbá kiadja a képviselôk megbízólevelét;
c/ dönt a szavazatszámláló bizottságnak a fôvárosi közgyûlés tagjainak és
a fôpolgármester választásával kapcsolatos intézkedése, döntése elleni
kifogásról;
d/ értelemszerûen ellátja az (1) bekezdés a/, c/, f/ és h/ pontjában
meghatározott feladatokat.
e/ ellátja a fôvárosi kisebbségi önkormányzat választásával kapcsolatos
feladatokat."
15. §
(1) Az Övjt. 21. §-a helyébe a következô rendelkezés lép:
"21. § Az Országos Választási Bizottság:
a/ gondoskodik a választási szervek mûködésének törvényes feltételeirôl,
elvi állásfoglalást ad ki a törvény egységes értelmezése és az egységes
joggyakorlat kialakítása érdekében; az elvi állásfoglalás ellen jogorvoslatnak
helye nincs;
b/ megállapítja a törvénysértést, ha e törvényen kívül más törvény
megsértése a választások tisztaságát (15. § (1) bek.) veszélyezteti;
hivatalosan tudomására jutott törvénysértés esetén kezdeményezi a hatáskörrel
rendelkezô választási szerv döntését;
c/ közzéteszi a képviselôk és polgármesterek, valamint az országos
kisebbségi önkormányzat választásának országosan összesített végleges adatait;
d/ elbírálja a területi választási bizottságnak a fôvárosi, megyei
közgyûlés és a fôpolgármester választásával kapcsolatos döntése elleni
kifogást;
e/ beszámol az Országgyûlésnek a képviselôk és polgármesterek
választásáról;
f/ összehívja - a helyi önkormányzati képviselôk és polgármesterek
általános választásának napjától számított 90 napon belüli idôpontra - az
országos kisebbségi önkormányzatot választó elektorok gyûlését."
16. §
Az Övjt. 22. §-ának (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép, és a
§ kiegészül a következô (3) és (4) bekezdéssel:
"(2) A helyi választási bizottság mellett mûködô munkacsoport tagjait az
illetékes jegyzô, a területi választási bizottság mellett mûködô munkacsoport
tagjait a fôjegyzô, az Országos Választási Bizottság mellett mûködô
munkacsoport vezetôjét és tagjait a belügyminiszter nevezi ki. A helyi
választási bizottság mellett mûködô munkacsoport vezetôje az illetékes jegyzô,
a területi választási bizottság mellett mûködô munkacsoport vezetôje a
fôjegyzô.
(3) A munkacsoport tagjai kinevezésükkor a kinevezô elôtt esküt vagy
fogadalmat tesznek. A helyi választási munkacsoport vezetôje a fôjegyzô elôtt,
a területi választási munkacsoport vezetôje az országos választási
munkacsoport vezetôje elôtt tesz esküt vagy fogadalmat.
(4) A választókerületben a munkacsoportnak nem lehet tagja a jelölt, a
jelölt hozzátartozója, megyei közgyûlés elnöke, polgármester, jelölô szervezet
tagja, továbbá választási szerv tagja."
17. §
(1) Az Övjt. 23. §-ának (1) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(1) Választási kampányt - a szavazást megelôzô 35. naptól - bármely
választópolgár folytathat."
(2) Az Övjt. 23. §-ának (3)-(6) bekezdései helyébe a következô rendelkezések
lépnek, és a § kiegészül a következô (7) bekezdéssel:
"(3) A szavazást megelôzô 35. naptól a szavazást megelôzô nap 00.00 órájáig
a hirdetést közlô szerveknek a jelöltet, jelölô szervezetet népszerûsítô
hirdetése csak azonos feltételek mellett, "Fizetett választási hirdetés"
jelzéssel közölhetô. A helyi közszolgálati hírközlô szervek a szavazást
megelôzô 15. naptól a választást megelôzô nap 00.00 órájáig a jelölés, illetve
a listaállítás arányában és legalább egyszer ingyenesen közlik a jelölô
szervezetek, továbbá a polgármesterjelöltek választási felhívását. Ez a
jogosultság valamennyi független jelöltet együttesen, a jelölésük arányában
illet meg.
(4) A választási kampány utolsó napján az országos közszolgálati hírközlô
szervek - azonos mûsorfeltételekkel, azonos idôtartamban, kommentár nélkül -
közreadják annak a nyolc jelölô szervezetnek a választási összefoglalóját,
amely országos összesítésben a legtöbb képviselô- és polgármesterjelöltet,
valamint listát állította.
(5) A szavazást megelôzô nap 00.00 órájától választási kampányt folytatni
tilos. Nem minôsül a kampánycsend megsértésének a választási munkacsoportnak
ez idô alatt, kizárólag a választási tudnivalókról adott tájékoztatása,
továbbá a választási részvételre vonatkozó pártsemleges felhívása.
(6) A szavazást megelôzô 8. naptól a szavazás befejezéséig a választásokkal
kapcsolatos közvélemény-kutatás eredményét nem szabad nyilvánosságra hozni.
(7) A választás napján közvélemény-kutatás az alábbi feltételekkel
végezhetô:
a/ a közvélemény-kutatás csak névtelen lehet, és az önkéntességen
alapulhat;
b/ a közvélemény-kutatók abba az épületbe, amelyben a szavazóhelyiség
van, nem léphetnek be, a választópolgárokat semmilyen módon nem zaklathatják,
nyilatkozatra nem kényszeríthetik, csak a szavazóhelyiségbôl kilépôket
kérdezhetik meg;
c/ részadatokat a szavazás befejezése elôtt nyilvánosságra hozni és a
szavazatszámláló bizottságtól adatot igényelni tilos."
18. §
(1) Az Övjt. 24. §-a (1) bekezdésének elsô mondata helyébe a következô mondat
lép:
"A választás napját megelôzô 60. naptól a választási kampány végéig a jelölô
szervezetek, a jelöltek plakátot engedély nélkül készíthetnek."
(2) Az Övjt. 24. §-ának (4) bekezdése a következô mondattal egészül ki:
"Állami vagy önkormányzati hatóság elhelyezésére szolgáló épületen, vagy
azon belül plakátot elhelyezni tilos."
(3) Az Övjt. 24. §-ának (7) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(7) Az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot vagy a közlekedés
rendjét veszélyeztetô plakátot a rendôrség köteles eltávolíttatni. Az ennek
során felmerülô költséget az viseli, aki a plakátot elhelyezte vagy
elhelyeztette."
19. §
Az Övjt. VI. fejezete helyébe a következô fejezet lép:
"VI. fejezet
Az ajánlás
25. § (1) Jelöltet ajánlani ajánlóíven (28. § (2) bek.) vagy titkos
ajánlással (28. § (3) bek.) lehet. Jelöltet ajánlhat az a választópolgár, aki
a választókerületben választójogát gyakorolhatja. Jelöltet ajánlani a
szavazást megelôzô 35. naptól a szavazást megelôzô 20. napig lehet. Az ajánlás
nem vonható vissza. A jelöltajánlásért vagy az ajánlás gyûjtéséért
ellenértéket felajánlani, kérni, adni vagy elfogadni tilos.
(2) A választópolgár az ajánlóíven aláírásával két vagy több jelöltet,
illetve listát is támogathat, egy ajánlóívet azonban - mely ugyanazon
jelöltre, illetve listára vonatkozik - csak egyszer írhat alá. Ha a
választópolgár ugyanazon ajánlóívet többször is aláírta, az ajánlását csak
egyszer kell figyelembe venni. A jelöltajánlás ellenôrzése során a
választópolgár személyazonosságát, választójogát, lakóhelyét, valamint azt
kell ellenôrizni, hogy egy listát vagy jelöltet nem ajánlott-e többször.
(3) A választópolgár csak egy választókerületben fogadhat el egy települési
kislistás vagy egy egyéni választókerületi és egy kompenzációs listás, egy
polgármesteri, továbbá egy megyei közgyûlési, és egy helyi kisebbségi
önkormányzati jelölést; Budapesten a választópolgár egy egyéni
választókerületi, egy fôvárosi kerületi kompenzációs listás, egy
polgármesteri, egy fôvárosi listás, egy fôpolgármesteri, valamint egy helyi
kisebbségi önkormányzati jelölést fogadhat el.
(4) Ha a választópolgárt több helyen is jelöltnek ajánlották, akkor
legkésôbb a választást megelôzô 19. napig nyilatkoznia kell arról, hogy melyik
jelölést fogadja el.
26. § (1) Közös jelöltet, listát állító szervezetek egy jelölô szervezetnek
minôsülnek. Ha több párt, társadalmi vagy kisebbségi szervezet közösen állít
jelöltet vagy listát, a továbbiakban - a választás szempontjából - egy jelölô
szervezetnek számítanak. Kisebbségi szervezet párttal, társadalmi szervezettel
közös - kedvezményes mandátumra jogosult - jelöltet, listát nem állíthat.
Közös jelöltet állítani csak olyan ajánlóív, illetve ajánlólapok alapján
lehet, amelyeken az adott közös jelöltet állító valamennyi jelölô szervezet
neve vagy annak rövidítése fel van tüntetve.
(2) Jelöltet ajánlani ajánlóíven lehet. Az ajánlóív tartalmazza az ajánlott
személy és a jelölô szervezet nevét, illetve a független jelölés tényét, az
ajánló személy nevét, lakcímét, személyazonosító jelét és a saját kezû
aláírását. Ajánlóívet a jelölô szervezetek, illetve a független jelöltként
indulni kívánó választópolgárok vagy megbízottaik a hivataltól igényelhetnek.
Az ajánlóív megnyitásáról, továbbá átvételérôl nyilvántartást kell vezetni. Az
ajánlóívet a hivatalban a jelöltnek ajánlott választópolgár vagy megbízottja
személyesen nyitja meg, és közli a jelölt személyazonosító jelét és lakcímét,
valamint a jelölô szervezet nevét, vagy a független jelölés tényét. A
benyújtásra kerülô ajánlóívet a jelölô szervezet megbízottja vagy a független
jelölt aláírásával hitelesíti. Az ajánlóívre nem gyûjthetô aláírás a Vjt. 10.
§ (3) bekezdésében meghatározott helyen.
(3) Jelöltet ajánlani a hivatalban titkosan, jelölési fajtánként egy
alkalommal lehet. A titkos jelölésre szolgáló ajánlólap a támogatott személy
vagy személyek nevét, a jelölô szervezet vagy szervezetek megjelölését vagy a
független jelölés tényét, a település nevét, az egyéni választókerület
sorszámát tartalmazza. Az ilyen módon ajánló választópolgárt -
személyazonossága igazolása után - jelölési fajtánként nyilvántartásba kell
venni, amely tartalmazza az ajánló személy nevét, lakcímét, személyazonosító
jelét, saját kezû aláírását és nyilatkozatát arról, hogy választójoggal
rendelkezik. Az ajánló személy választójogosultságát a munkacsoport tagja
igazolja. Az ajánlólapot a helyi munkacsoport tagjának jelenlétében
személyesen kell az e célra szolgáló, lepecsételt urnába bedobni. Ha az ajánló
személy az ajánlólapon ugyanazt a jelöltet többször ajánlotta, az ajánlást
csak egyszer kell figyelembe venni.
(4) Az ajánlólapot tartalmazó urnát három naponként fel kell nyitni, a benne
levô ajánlólapokat ajánlott személyenként külön-külön meg kell számolni, és
ezt a számot - kiegészítve az ajánlóíven gyûjtött ajánlások számával - az
errôl vezetett nyilvántartásra rá kell írni. Az urnából kivett ajánlólapokat -
jelöltenként kötegelve - zárt helyen kell ôrizni. A jelöltnek ajánlott
személyt, ha még ajánlóívet nem nyitott, a jegyzô a jelölés tényérôl köteles
értesíteni. A reá vonatkozó ajánlások számáról a jelölô szervezet és a
független jelölt, illetôleg megbízottja tájékozódhat.
(5) A megyei lista ajánlóíven történô, valamint titkos jelölésére a (2)-(4)
bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. Az ajánlóíveket megnyitni és
benyújtani a megyei választási munkacsoportnál kell. A megyei listáról a
megyei választási munkacsoport vezetôje tájékoztatja a helyi választási
munkacsoportok vezetôit. A helyi munkacsoport vezetôje a jelölés idôszaka
alatt három naponként, valamint a jelölés utolsó napját követô napon
közvetlenül - zárt borítékban, külön kísérô jegyzékkel - továbbítja a jelölô
személyek adatait és a titkos ajánlólapokat a területi választási munkacsoport
részére.
27. § (1) Kislistás, illetve egyéni választókerületi képviselôjelölt az,
akit az adott választókerület nyilvántartásában - a kifüggesztés idôpontjában
- szereplô választópolgárok legalább 3 %-a jelöltnek ajánlott.
A megyei választókerületben listát állíthat az a jelölô szervezet, amely a
választókerületben lévô települések nyilvántartásában - a kifüggesztés
idôpontjában - szereplô választópolgárok legalább 0,5 %-ának ajánlását
összegyûjtötte.
(2) Polgármesterjelölt az, akit:
a/ a 10.000 vagy annál kevesebb lakosú település nyilvántartásában - a
kifüggesztés idôpontjában - szereplô választópolgárok legalább 5 %-a;
b/ a 100.000 vagy annál kevesebb lakosú település választópolgárainak 3
%-a;
c/ a 100.000-nél több lakosú település esetén a választópolgárok 2 %-a;
d/ fôpolgármester-jelölt az, akit a fôváros választópolgárainak 1 %-a
jelöltnek ajánlott.
(3) A jelöltet az illetékes választási szervhez legkésôbb a szavazást
megelôzô 19. napon, 16.00 óráig kell bejelenteni. A jelöltet bejelentô
választópolgár bejelentési jogosultságát a választási szerv nem vizsgálja. Az
illetékes választási bizottság minden, a törvényes jelölésnek megfelelô
jelöltet - a jelölés benyújtását követô három napon belül - nyilvántartásba
vesz, a törvényes feltételeknek nem megfelelô jelölést visszautasítja. A
bejelentéssel egyidejûleg a jelölt köteles az illetékes választási
bizottságnak személyi adatatait: nevét, lakcímét, személyazonosító jelét
átadni. A jelöléshez csatolni kell a jelölt nyilatkozatát arról, hogy
a/ választójoga van;
b/ a jelölést elfogadja;
c/ nincs olyan tisztsége, amely összeférhetetlen képviselôi,
polgármesteri megbízatásával, illetve megválasztása esetén arról lemond. A
3000-nél kevesebb lakosú település polgármesterjelöltje arról is nyilatkozik,
hogy fôállásban vagy társadalmi megbízatásban látja el tisztségét.
(4) Ha a szavazás megkezdése elôtt a jelölt a jelölésrôl írásban lemond,
választójogát elveszti vagy elhalálozik, nevét a jelöltek nyilvántartásából,
illetôleg a szavazólapokról törölni kell.
28. § (1) A jelölésnek a jelölô személyre vonatkozó adatai titkosak. A
jelölés elleni kifogás esetén az ajánlólapon jelölô személyekrôl készült
nyilvántartás és az ajánlóív adatait kizárólag az illetékes választási szerv,
a munkacsoport tagjai és a bíróság ellenôrizheti.
(2) Az ajánlóívrôl és az ajánlólapokról másolatot készíteni tilos. Nem
tekinthetô másolatnak a jelölés érvényességének megállapítása céljából
vezetett technikai nyilvántartás. Az ajánlólapokat, az ajánlóíveket, valamint
a technikai nyilvántartást az illetékes választási bizottság - ha döntése
ellen kifogást nem nyújtottak be - a választás napján megsemmisíti. Ha a
választási bizottság döntése ellen kifogást vagy jogorvoslatot nyújtanak be,
az ajánlólapokat, ajánlóíveket és a technikai nyilvántartást kizárólag a
kifogás elbírálása érdekében lehet átadni az illetékes választási szervnek,
bíróságnak.
(3) A 27-30. §-t a polgármester, a fôpolgármester, továbbá a kislistás, az
egyéni választókerületi, a megyei lista, valamint - az 55. §-ban foglalt
eltérésekkel - a helyi kisebbségi önkormányzati képviselôk jelölésére is
alkalmazni kell.
(4) A jelölés lezárása után az illetékes választási bizottság a kislistás és
a helyi kisebbségi önkormányzati választás esetében kisorsolja, hogy
szavazategyenlôség esetén az azonos szavazatszámot elért jelöltek milyen
sorrendben jutnak mandátumhoz a kislistán, illetve a helyi kisebbségi
önkormányzati képviselôk választásán. A sorsolás eredményérôl jegyzôkönyvet
kell készíteni.
29. § (1) A 10.000-nél több lakosú településen kompenzációs listát az a
jelölô szervezet indíthat, amely az egyéni választókerületek legalább
egynegyedében (3. számú melléklet) jelöltet állított. A jelöltek számába
beszámítanak:
a/ az adott jelölô szervezet által önállóan állított jelöltek;
b/ a közös jelöltek közül az adott jelölô szervezetre esô jelölthányad,
melyet közös jelöltenként, a jelöltet állító jelölô szervezetek arányában kell
megállapítani. Nem keletkezik jelölthányad a közös lista állítását megalapozó
közös jelöltek után.
(2) A fôvárosi közgyûlés tagjainak megválasztásánál Budapesten listát az a
jelölô szervezet indíthat, amely legalább hat fôvárosi kerületben kompenzációs
listát állított.
30. § (1) Azok a jelölô szervezetek, amelyek
a/ az egyéni választókerületek legalább egynegyedében közös egyéni
jelöltet állítottak, közös kompenzációs listát;
b/ a fôvárosban legalább hat fôvárosi kerületben közös kompenzációs
listát indítottak, fôvárosi közös listát;
c/ a megyei választókerületben legalább a 29. § (1) bekezdésében
meghatározott számú közös ajánlást gyûjtöttek, megyei közös listát
indíthatnak.
(2) A kompenzációs, a fôvárosi és a megyei listát az illetékes választási
bizottságnál - legkésôbb a szavazást meglôzô 18. napon - írásban kell
bejelenteni. A bejelentéshez jelöltenként külön-külön csatolni kell a 29. §
(3) bekezdése szerinti nyilatkozatokat.
(3) A kompenzációs, a fôvárosi és a megyei listán legfeljebb kétszer annyi
jelölt állítható, mint a megszerezhetô mandátumok száma. A listán a jelöltek
sorrendjét a bejelentô határozza meg. Sorrendet módosítani nem lehet. Ha
valamelyik jelölt a listáról kiesik vagy visszalép, helyére a listán soron
következô jelölt lép.
(4) A listaindítás jogát nem érinti, ha a bejelentett egyéni
választókerületi jelölt visszalépett.
(5) Ha a választókerületben két vagy több azonos család- és utónevû személy
indult, a jelöltként késôbb jelentkezô személy - legkésôbb a választást
megelôzô 19. napon - gondoskodik arról, hogy az elôzô jelölttôl - betûjelzés,
második utónév vagy foglalkozás feltüntetésével - megkülönböztethetô legyen."
20. §
Az Övjt. 31. §-ának (2)-(4) bekezdései helyébe a következô rendelkezések
lépnek:
"(2) A mozgásában gátolt választópolgárt szavazásának lehetôvé tétele
érdekében - kérésére, lakásán - a szavazatszámláló bizottság legalább két
tagja felkeresi.
(3) Szavazni a szavazás napján 6.00 órától lehet. Ha a helyi körülmények
indokolják, a helyi választási bizottság elrendelheti, hogy a szavazás 5.00
órakor kezdôdjék. A szavazás munkaszüneti napon 19.00 óráig, munkanapon 20.00
óráig tart.
(4) A szavazóhelyiséget a szavazás ideje alatt nem lehet bezárni, és a
szavazást nem lehet szüneteltetni vagy meghosszabbítani. Ha a szavazás napján
a szavazatszámláló bizottság tagjainak a száma három alá csökken, akkor a
szavazást a jelenlévôk kötelesek azonnal felfüggeszteni, az urnát, továbbá az
iratokat zárolni, és a felfüggesztés tényérôl a helyi választási bizottságot a
szavazás törvényes folytatásának biztosítása érdekében haladéktalanul
értesíteni."
21. §
(1) Az Övjt. 32. §-ának (1) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(1) A szavazóhelyiség nem lehet olyan épületben, amely a településen
jelöltet állító jelölô szervezet használatában van."
(2) Az Övjt. 32. §-ának (3) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(3) Minden szavazóhelyiségben a szavazás céljára két vagy több urnát kell
felállítani. Az urnákat az elsôként szavazó választópolgár jelenlétében úgy
kell lezárni, hogy azokból a zár felnyitása, a pecsét feltörése vagy az urna
szétszedése nélkül ne lehessen szavazólapot eltávolítani."
22. §
Az Övjt. 35. §-a helyébe a következô rendelkezés lép:
"35. § (1) Szavazni csak a hivatalos szavazólapokkal lehet. Külön-külön
szavazólap szolgál:
a/ a 10.000 vagy annál kevesebb lakosú településen a kislistás, a
polgármester-, a helyi kisebbségi önkormányzati és a megyei listás
választásra;
b/ 10.000-nél több lakosú településen az egyéni választókerületi, a
polgármesteri, a helyi kisebbségi önkormányzati és - a megyei jogú város
kivételével - a megyei listás szavazáshoz;
c/ a fôvárosban az egyéni választókerületi, a polgármesteri, a fôvárosi
listás, a fôpolgármesteri, valamint a helyi kisebbségi önkormányzati
választásra.
(2) A települési kislistás, az egyéni választókerületi, a kisebbségi
önkormányzati és a (fô)polgármester-választás szavazólapja ábécé sorrendben
tartalmazza a jelöltek nevét és az ôket jelölô szervezetek nevét vagy annak -
az illetékes választási bizottsághoz a jelöléssel egyidejûleg bejelentett -
rövidítését, illetôleg a független jelölés tényét.
(3) A listás szavazólapok és a (fô)polgármester szavazólapja tartalmazza a
jelölô szervezet jelvényének lenyomatát fekete-fehér színben.
(4) A listás és a kisebbségi önkormányzati szavazólap az illetékes
választási bizottság által kisorsolt sorrendben tartalmazza a listák, vagy a
jelölô szervezetek nevét vagy annak - a választási bizottsághoz a jelöléssel
egyidejûleg bejelentett - rövidítését. A listás szavazólapon - a jelölô
szervezet által bejelentett sorrendben - fel kell tüntetni a listán induló
jelöltek közül az elsô öt jelölt nevét."
23. §
(1) Az Övjt. 36. §-ának (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(2) A jelöltre, illetôleg listára szavazni a jelölt neve melletti,
illetôleg a jelölô szervezet neve feletti körben elhelyezett két egymást
metszô vonallal lehet."
(2) Az Övjt. 36. §-ának (4) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(4) Érvénytelen a szavazat:
a/ ha nem hivatalos szavazólapon adták le, vagy
b/ ha nem lehet kétséget kizáró módon megállapítani, hogy a
választópolgár kire, illetôleg melyik listára szavazott, vagy
c/ ha bélyegzôlenyomat nélküli szavazólapon adták le, vagy
d/ ha ceruzával töltötték ki a szavazólapot."
24. §
(1) Az Övjt. 37. §-ának (4) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(4) Ha a szavazásnak nincs akadálya, a szavazatszámláló bizottság tagja
átadja a szavazónak a szavazólapokat, amelyeket a választópolgár jelenlétében
hivatalos bélyegzôvel lát el. Szükség esetén megmagyarázza a szavazás módját;
a magyarázat nem tartalmazhat agitációt valamely jelölt, illetôleg lista
ellen, vagy mellett. Ha egy jelölt vagy lista kiesik a szavazólapok
elkészítése után, e tényrôl a szavazatszámláló bizottság köteles a
szavazóhelyiségben elhelyezett hirdetményen, valamint szükség esetén szóban
tájékoztatni a választópolgárokat."
(2) Az Övjt. 37. §-ának (6) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(6) Ha a választópolgár a borítéknak az urnába történô helyezése elôtt
jelzi, hogy a szavazólap kitöltését elrontotta, az elrontott szavazólapot a
szavazatszámláló bizottság bevonja, helyébe új lapot ad ki, s ezt a tényt a
jegyzôkönyvben rögzíti. A bizottság az elrontott szavazólap helyett újat -
személyenként és szavazólapfajtánként - csak egyszer adhat ki."
25. §
Az Övjt. 39. §-a (1) bekezdésének elsô mondata helyébe a következô mondat
lép:
"A szavazatszámláló bizottság elnöke a 33. § (3) bekezdésében meghatározott
idôpontban a szavazóhelyiséget bezárja."
26. §
(1) Az Övjt. 40. §-a (2) bekezdésének második mondata helyébe a következô
mondat lép:
" A választás eredményének megállapításához az urnában lévô szavazólapokat
szavazólapfajtánként számba veszi, az urnába üresen dobott borítékokat
figyelmen kívül hagyja."
(2) Az Övjt. 40. §-a (4) bekezdésének elsô mondata helyébe a következô mondat
lép:
" Az érvényes szavazatokat szavazólapfajtánként, ezen belül jelöltenként és
listánként külön-külön meg kell számolni, majd - kivéve a települési kislistás
szavazólapokat, amelyeket érvényes és érvénytelen csoportosításban kell
csomagolni - a (3) bekezdés szerint kell elvégezni a kötegelést."
27. §
(1) Az Övjt. 41. §-ának (1)-(6) bekezdései helyébe a következô rendelkezések
lépnek:
"(1) A szavazatszámláló bizottság a szavazatok összeszámlálásáról -
szavazólapfajtánként - külön-külön jegyzôkönyvet készít, a szavazatszámláló
bizottság jegyzôkönyvvezetôje adatlapot állít ki.
(2) A jegyzôkönyv három példányban készül. A jegyzôkönyvek valamennyi
példányát a szavazatszámláló bizottság jelenlevô tagjai aláírják. A
jegyzôkönyvek további példányai sokszorosíthatók. Sokszorosítás után a
szavazatszámláló bizottság elnöke a másolatot lepecsételi és aláírásával
hitelesíti.
(3) A szavazatszámláló bizottság jegyzôkönyvvezetôje az adatlapokat
soronkívül továbbítja a hivatalhoz. A szavazatszámláló bizottság a
jegyzôkönyveket, választási iratokat, nyomtatványokat és szavazólapokat - az
urnával együtt - a hivatalhoz szállítja. A jegyzôkönyv egy-egy fénymásolt
példányát a szavazatszámláló vagy a helyi választási bizottság átadja a
jelöltek jelenlévô képviselôinek.
(4) A helyi, illetôleg a területi választási munkacsoport vezetôje a
választás nem hitelesített eredményérôl a választást követôen haladéktalanul
adatlapot állít ki, melyet az Országos Választási Munkacsoporthoz kell
továbbítani.
(5) A helyi, illetôleg a területi választási bizottság a szavazatszámláló
bizottságok jegyzôkönyvei alapján összesíti a szavazatokat, és megállapítja a
választás eredményét. A települési kislistás és a kisebbségi önkormányzati
választás eredményérôl összesítô jegyzôkönyv, a vegyes választási rendszer
egyéni választókerületi eredményérôl választókerületenként külön-külön
jegyzôkönyv, listás eredményérôl, valamint a fôvárosi listás választás
eredményérôl és a polgármester választásáról külön jegyzôkönyv készül. A
megyei közgyûlési tagok választási eredményérôl választókerületenként
összesítô jegyzôkönyvet kell készíteni. Az e bekezdés szerinti jegyzôkönyveket
három példányban kell kiállítani, melyeket a választási bizottság jelenlevô
tagjai aláírnak. A jegyzôkönyv elsô három példányának saját kezû aláírása után
a további példányok sokszorosíthatók. Sokszorosítás után a választási
bizottság elnöke a másolatot lepecsételi és aláírásával hitelesíti. Az
összesítô jegyzôkönyv egy-egy fénymásolt példányát az illetékes választási
bizottság átadja a jelöltek jelenlévô képviselôinek. A jegyzôkönyv elsô
példányát - a szavazóköri jegyzôkönyvek elsô példányaival együtt - 90 nap
elteltével az illetékes levéltárnak át kell adni.
(6) Az illetékes választási bizottság a jogorvoslati eljárás befejezését
követôen megállapítja a választás végleges eredményét, melyet hivatalos
közleményben közzétesz."
(2) Az Övjt. 41. §-ának (8) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(8) A szavazólapokat a hivatalban az illetékes választási szerv tagjainak
jelenlétében kell elhelyezni, és 90 napig meg kell ôrizni úgy, hogy
illetéktelen személyek részére ne váljék hozzáférhetôvé. A választás
eredményével összefüggô kifogás esetén az érintett szavazólapokat az ügy
jogerôs lezárásáig kell megôrizni. 90 nap után a választási iratokat - a
jegyzôkönyvek kivételével - meg kell semmisíteni."
(3) Az Övjt. 41. §-a a következô (10) bekezdéssel egészül ki:
"(10) A jegyzôkönyveknek és az adatlapoknak a (2) - (5) bekezdésen túli
kötelezô példányszámát, valamint az adatlapok és jegyzôkönyvek továbbításának
rendjét a belügyminiszter rendeletben szabályozza."
28. §
(1) Az Övjt. 42. §-ának (1) és (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés
lép:
"(1) A 10 000 vagy ennél kevesebb lakosú településeken a képviselôket
kislistán választják. Ha kevesebb jelölt indul, mint a 10. § alapján
megválasztható képviselôk száma, a választás nem tartható meg, és idôközi
választást kell kitûzni.
(2) A szavazólap valamennyi jelölt nevét tartalmazza. A jelöltek nevét ábécé
sorrendben kell a szavazólapon feltüntetni. A szavazólapon a választópolgár
legfeljebb annyi jelöltre szavazhat, ahány tagja a képviselôtestületnek
lehet."
(2) Az Övjt. 42. §-ának (4)-(7) bekezdései helyébe a következô rendelkezések
lépnek:
"(4) Képviselôk azok a jelöltek lesznek, akik a megválasztható képviselôk
száma (10. §) szerint a legtöbb szavazatot kapták.
(5) Szavazategyenlôség esetén az azonos szavazatot kapott jelöltek a 30. §-
ban elôírt sorsolás sorrendjében jutnak mandátumhoz.
(6) Ha a választáson az e törvényben meghatározottnál kevesebb képviselôt
választanak meg, a be nem töltött képviselôi helyekre idôközi választást kell
kiírni.
(7) Ha a kislista jelöltjét polgármesternek is megválasztották, a
kislistáról törölni kell, és helyébe a legtöbb szavazatot elért jelölt lép."
29. §
Az Övjt. 43. §-át megelôzô cím "Vegyes választási rendszer"-re változik, 43.
és 44. §-ának helyébe a következô rendelkezés lép:
"43. § (1) A fôvárosi kerületekben és a 10 000-nél több lakosú településen a
képviselôk egy részét egyéni választókerületekben választják, másik része
kompenzációs listáról jut mandátumhoz.
(2) A választópolgárok az egyéni szavazólappal az egyéni választókerületi
jelöltekre szavaznak.
44. § (1) Az egyéni választókerületekben az a jelölt lesz képviselô, aki a
legtöbb érvényes szavazatot kapta.
(2) Ha az egyéni választókerületben a választást azért nem lehetett
megtartani, mert nem volt jelölt, továbbá ha a legtöbb szavazatot két, vagy
több jelölt egyenlô számú szavazattal érte el, idôközi választást kell
kitûzni.
(3) Egy-egy kompenzációs lista a település egyéni választókerületeibôl
összesített töredékszavazatok arányában kap mandátumot. Töredékszavazatnak
minôsül az egyéni választókerületben a jelölô szervezet jelöltjére leadott
olyan szavazat, amellyel nem szereztek mandátumot. Ha a közös jelöltek jelölô
szervezeteinek nincs közös kompenzációs listája és a közös jelölt nem lett
képviselô, akkor a töredékszavazatok a közös jelöltet állító jelölô
szervezetek száma szerinti arányban oszlanak meg a jelölô szervezetek önálló
listái között. A töredékszavazatok felosztásánál a kiszámított szavazathányad
egész része kerül fel az önálló kompenzációs listára. Ha valamely érintett
jelölô szervezetnek nincs önálló kompenzációs listája, akkor a töredékszavazat
reá esô része elvész."
30. §
(1) Az Övjt. 45. §-ának (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(2) A kompenzációs listáról a jelöltek a bejelentés sorrendjében kapnak
mandátumot. A kiesô jelölt helyébe a sorrendben utána következô jelölt lép. Ha
a lista jelöltjét polgármesternek vagy az egyéni választókerületben
képviselônek választották, a listáról törölni kell."
(2) Az Övjt. 45. §-a (4) bekezdésének a/ pontja helyébe a következô
rendelkezés lép:
(A számítás módja:)
"a/ Össze kell állítani egy táblázatot, amelyben minden lista neve alatt
képezni kell egy számoszlopot. A számoszlop elsô száma az adott lista
szavazatainak száma elosztva 1,5-del, a következô számok a harmada, ötöde,
hetede stb."
(3) Az Övjt. 45. §-a (4) bekezdése b/ pontjának hatodik mondata helyébe a
következô mondat lép:
"Ha a táblázatban elôforduló legnagyobb szám keresésekor egyenlô legnagyobb
számok vannak, akkor az a lista kap mandátumot, amelyik még addig nem szerzett
mandátumot, illetôleg amelyik kevesebb mandátumot kapott, végezetül amelyik a
listasorsolásnál kisebb sorszámot kapott."
(4) Az Övjt. 45. §-ának (5) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(5) Ha egy kompenzációs lista több mandátumot kap, mint a listán szereplô
személyek száma, a mandátum betöltetlen marad."
31. §
(1) Az Övjt. 46. §-ának (1) és (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés
lép:
"(1) Budapest fôváros közgyûlésének 66 tagját (13. §) a választópolgárok
közvetlenül, listákon választják.
(2) A fôvárosi listák a 47. § (4) bekezdésében levô számítási mód alapján -
a szavazatok arányában - kapnak madátumot."
(2) Az Övjt. 46. §-ának (4) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(4) Ha egy lista több mandátumot kap, mint a listán szereplô jelöltek
száma, a mandátum betöltetlen marad."
(3) Az Övjt. 46. §-ának (6) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(6) Nem kap mandátumot az a lista, amelyre a leadott érvényes szavazatok
száma nem haladta meg a fôvárosi listákra leadott összes érvényes szavazatok
számának 4 %-át."
32. §
Az Övjt. a 46. §-át követôen a következô IX/A fejezettel egészül ki:
"IX/A. fejezet
A megyei közgyûlés tagjainak választása
46/A. § (1) A megyei közgyûlés tagjait a választópolgárok - kivéve a megyei
jogú város választópolgárait - közvetlenül, listán választják. A jelölô
szervezet a 29. § (1) bekezdés alapján egy megyében két listát állíthat a
megyei közgyûlési tagok választására: egyet a 10.000 vagy ennél kevesebb
lakosú települések számára, egyet a 10.000-nél több lakosú települések
számára. Külön-külön szavazólap szolgál a 10.000 vagy ennél kevesebb lakosú
településeken, valamint a 10.000-nél több lakosú településeken a megyei
közgyûlés tagjainak választására. A megyei közgyûlés tagjainak számát a 4.
számú melléklet tartalmazza.
(2) A listák - a 10.000 vagy ennél kevesebb lakosú településeken, illetôleg
a 10.000-nél több lakosú településeken külön-külön számítva - a leadott
szavazatok arányában, a 47. § (4) bekezdése szerint jutnak mandátumhoz.
(3) Nem jut mandátumhoz az a lista, amelyre leadott szavazatok száma nem
haladta meg a választókerületben leadott összes érvényes szavazat több mint 4
%-át. Ezt a határt külön-külön kell elérni az egyes választókerületek
tekintetében."
33. §
(1) Az Övjt. X. fejezetének címe "A polgármester, fôpolgármester választása"
címre változik, 47. §-ának (1) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
" (1) A polgármestert, a fôpolgármestert a települések választópolgárai
közvetlenül választják. "
(2) Az Övjt. 47. §-ának (4) és (5) bekezdése helyébe a következô rendelkezés
lép:
"(4) Polgármester, fôpolgármester az a jelölt lesz, aki a legtöbb érvényes
szavazatot kapta.
(5) Ha a választást azért nem lehetet megtartani, mert nem volt jelölt,
továbbá ha a legtöbb szavazatot elért két vagy több jelölt egyenlô számú
szavazatot kapott, idôközi választást kell kitûzni."
34. §
Az Övjt. XI. fejezetének címe "A nemzeti és etnikai kisebbségi önkormányzati
képviselôk választása" címre változik, 48. §-a helyébe a következô rendelkezés
lép:
"48.§ (1) A nemzeti és etnikai kisebbségi önkormányzati képviselôk
jelölésére és választására a Nek. tv-t és e törvény rendelkezéseit az ebben a
fejezetben foglalt eltérésekkel és kiegészítésekkel megfelelôen alkalmazni
kell.
(2) Ha a nemzeti vagy etnikai kisebbségi jelöltnek ajánlott személy e
minôségét - az adott kisebbség megjelölésével - az ajánlóív megnyitásakor
bejelenti, akkor azt az ajánlóíveken, az ajánlólapokon, valamint a
szavazólapon fel kell tüntetni. A jelölt kívánságára a nevét a szavazólapnak a
nemzeti vagy etnikai kisebbség anyanyelvén is tartalmaznia kell.
(3) A választási kampány utolsó napján az országos és helyi közszolgálati
hírközlô szervek külön mûsoridôt biztosítanak - kisebbségenként, a jelölés
arányait figyelembe véve - a jelöltet állító nemzeti és etnikai kisebbségek
választási összefoglalójának."
35. §
Az Övjt. 49. §-ának (1) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(1) Ha a települési kislistás választáson a szavazás eredménye alapján az
ugyanazon kisebbséghez tartozó jelöltek egyike sem szerezne mandátumot, meg
kell állapítani azt a szavazatszámot, amely azonos a kislistán legkevesebb
szavazattal mandátumhoz jutó jelöltre leadott érvényes szavazatok felével.
Mandátumhoz jut minden, mandátumot nem szerzett kisebbségbôl egy-egy jelölt,
aki az így megállapított szavazatszámnál többet ér el; ha egy kisebbségen
belül több ilyen jelölt is van, akkor a legtöbb szavazatot elért jelölt. Ha
két vagy több jelölt éri el - azonos szavazatszámmal -, akkor a 30. § (4)
bekezdés szerinti sorsolás dönt a mandátumról."
36. §
Az Övjt. 50. §-ának (1)-(7) bekezdései helyébe a következô rendelkezések
lépnek:
"(1) A helyi választási bizottság a vegyes választási rendszerben
kisebbségenként külön-külön kisebbségi kompenzációs listára veszi valamennyi,
az egyéni választókerületben akár független kisebbségi jelöltként, akár
kisebbségi jelölô szervezet jelöltjeként indult jelölteket. A kisebbségi
jelölô szervezetek, illetve a kisebbségi jelöltek közös kompenzációs listát is
indíthatnak, melyet a választást megelôzô 19. napig jelenthetnek be a helyi
választási bizottságnál.
(2) Kisebbségi kompenzációs lista indításához nem szükséges a 31. §-ban
megjelölt egynegyedes határ elérése, de kisebbségi kompenzációs lista alapján
fôvárosi lista nem indítható.
(3) Az egyéni választókerületi kisebbségi jelölt a választás elôtt legkésôbb
19 nappal írásban közölheti a helyi választási bizottsággal, hogy nem kíván a
kisebbségi kompenzációs listán indulni.
(4) A kisebbségi kompenzációs listára a jelöltek ábécé sorrendben kerülnek
fel.
(5) A kisebbségi kompenzációs lista 47. § (4) bekezdése szerint kap
mantádumot. A listán induló jelöltek közül az lesz a képviselô, aki az egyéni
választókerületben a legtöbb szavazatot kapta. Szavazategyenlôség esetén a
jelöltek a 30. § (4) bekezdés alapján kapnak mandátumot.
(6) Ha a szavazás eredményeként a kisebbségi kompenzációs lista nem szerezne
mandátumot,
a) meg kell keresni azt a legkisebb számot, amellyel még mandátumot lehet
kapni [47. § (4) bekezdés] és meg kell állapítani e szám egynegyedét;
b) az a kisebbségi kompenzációs lista, amely az a) pontban megállapított
számnál több szavazatot kapott, egy mandátumot kap.
(7) Ha a kisebbségi kompenzációs lista jelöltjét az egyéni
választókerületben képviselônek választották, a listáról törölni kell, helyére
a sorrendben következô legtöbb szavazatot kapott jelölt lép."
37. §
Az Övjt. - a Nek. tv. 64. §-ának (2) bekezdésével beiktatott - 51-54. §-ainak
számozása 50/A.-50/D. §-ra változik.
38. §
(1) Az Övjt. - e törvény 37. §-a szerinti - 50/A. §-ának (1) bekezdése
helyébe a következô rendelkezés lép:
"(1) A helyi kisebbségi önkormányzati választást a helyi választási
bizottság tûzi ki, és állapítja meg az eredményét. A választást 45 nappal a
települési önkormányzati választást megelôzôen, azzal azonos napra kell
kitûzni.
(2) Az Övjt. - e törvény 37. §-a szerinti - 50/A. §-ának (3) bekezdése
helyébe a következô rendelkezés lép:
"(3) A helyi kisebbségi önkormányzati választás kitûzését írásban lehet
kezdeményezni a települési önkormányzati választás kitûzését követô tíz napon
belül. A kezdeményezés iratmintáját a Nek. tv. 1. számú melléklete
tartalmazza."
(3) Az Övjt. - e törvény 37. §-a szerinti - 50/A. §-ának (5) bekezdése a
következô szövegrésszel egészül ki:
"(5. számú melléklet)."
39. §
(1) Az Övjt. - e törvény 37. §-a szerinti - 50/B. §-a helyébe a következô
rendelkezés lép:
"(1) Helyi kisebbségi önkormányzati képviselôjelölt az, akit a
választókerület választópolgárai közül legalább öten - a jelölés általános
szabályai szerint - kisebbségi jelöltnek ajánlottak.
(2) A helyi kisebbségi önkormányzati testületbe jelölhetô bármely
választópolgár, aki a Nek. tv.-ben meghatározott kisebbség képviseletét
vállalja."
40. §
(1) Az Övjt. - e törvény 37. §-a szerinti - 50/C. §-a (1) bekezdésének
második mondatában a "2. számú melléklet" szövegrész helyébe az "1. számú
melléklet" szövegrész lép.
(2) Az Övjt. - e törvény 37. §-a szerinti - 50/C. §-ának (2) bekezdése
helyébe a következô rendelkezés lép:
"(2) A helyi kisebbségi önkormányzati választás egyfordulós. A választás
azon helyi kisebbségi önkormányzat vonatkozásában érvényes, melyre a választói
nyilvántartásban szereplôk közül 25 választópolgár érvényesen szavazott."
(3) Az Övjt. - e törvény 37. §-a szerinti - 50/C. §-ának (4) bekezdése
helyébe a következô rendelkezés lép:
"(4) Az azonos szavazatszámot elért jelöltek a 30. § (4) bekezdés szerinti
sorsolás alapján kapnak mandátumot."
(4) Az Övjt. - e törvény 37. §-a szerinti - 50/C. §-a (6) bekezdésének
második mondata helyébe a következô mondat lép:
"A tagok száma háromnál kevesebb nem lehet."
(5) Az Övjt. - e törvény 37. §-a szerinti - 50/C. §-ának (7) és (8) bekezdése
helyébe a következô rendelkezés lép, és a § kiegészül a következô (9)
bekezdéssel:
"(7) Ha a kisebbségi önkormányzat nem jön létre, öt, magát azonos
kisebbséghez tartozónak valló és a településen állandó lakóhellyel rendelkezô
választópolgár kezdeményezésére a helyi kisebbségi önkormányzat választására
csak a következô év november havának harmadik vasárnapján kerülhet sor. A
választást kezdeményezni a szavazás napját megelôzô 60. napig lehet.
(8) Ha a közvetlen módon létrejött helyi kisebbségi önkormányzat
képviselôjének megbízatása megszûnik, helyére a szavazatszám szerinti
sorrendben következô lép. Ha nincs ilyen jelölt, a mandátum a következô
választásig betöltetlen marad.
(9) Ha a közvetett módon létrejött helyi kisebbségi önkormányzat tagjainak
száma a 6. számú mellékletben megállapított létszám alá csökken, az ilyen
módon létrejött helyi kisebbségi önkormányzat megszûnik."
41. §
Az Övjt. XII. fejezete helyébe a következô fejezet lép:
"XII. fejezet
Jogorvoslat
51. § (1) A választási törvény megsértése, a választási szervek
tevékenysége, intézkedése, döntése és mulasztása, továbbá a választás
eredménye ellen bármely választópolgár, a jelölt és a jelölô szervezetek az
illetékes választási szervhez panaszt, illetôleg a panaszt elbíráló döntés
ellen a bírósághoz jogorvoslati kérelmet (a továbbiakban együtt: kifogás)
nyújthatnak be. A kifogás benyújtásával egyidejûleg bizonyítási indítványt
kell elôterjeszteni. A bizonyítási indítvány nélkül benyújtott kifogást érdemi
vizsgálat nélkül el kell utasítani. Kifogást legkésôbb a sérelmezett
tevékenységtôl, illetôleg döntéstôl számított 3 napon belül lehet az illetékes
választási bizottságnál benyújtani. Az illetékes választási bizottság a
benyújtott kifogásról a beérkezéstôl számított 3 napon belül dönt.
(2) A szavazatszámláló bizottság tevékenysége, döntése elleni kifogást a
helyi választási bizottság bírálja el. A választási bizottság döntése ellen
három napon belül a megyei, fôvárosi bíróságtól lehet jogorvoslatot kérni. A
bíróság döntése ellen további jogorvoslati kérelemnek helye nincs.
(3) A helyi választási bizottságnak a (2) bekezdés körébe nem tartozó
döntése, intézkedése ellen, továbbá a 21. § (2) bekezdés o/ pontja, valamint a
22. § (1) bekezdés e/ pontja vagy a 22. § (3) bekezdés c/ pontja alapján
benyújtott kifogást a területi választási bizottság bírálja el. Döntése ellen
3 napon belül a megyei, fôvárosi bíróságtól lehet jogorvoslatot kérni. A
bíróság döntése ellen további jogorvoslati kérelemnek helye nincs.
(4) A területi választási bizottságnak a fôvárosi, megyei közgyûlés, továbbá
a fôpolgármester választásával kapcsolatos, a (3) bekezdés körébe nem tartozó
döntése ellen kifogást az Országos Választási Bizottsághoz lehet benyújtani.
Az Országos Választási Bizottság döntése ellen 3 napon belül a Legfelsôbb
Bíróságtól lehet jogorvoslatot kérni. További kifogásnak helye nincs.
(5) A bíróság a kifogásról nemperes eljárásban, tanácsban, - a Legfelsôbb
Bíróság kivételével - népi ülnökök közremûködésével határoz. A bíróság a
kifogást elôterjesztô választópolgárt - kérésére - személyesen meghallgatja.
52. § (1) Ha a választási szerv és a bíróság a kifogásban foglaltak
vizsgálatának eredményeként a kifogásnak helyt ad, megállapítja a
törvénysértés tényét és
a/ ezt az érintett felek, valamint a sajtó tudomására hozza, vagy
b/ megváltoztatja a törvénysértô döntést, illetve
c/ megsemmisíti a törvénysértô döntést, és a választási eljárást, vagy
annak egy részét megismételteti.
(2) A megalapozatlan kifogást el kell utasítani."
42. §
(1) Az Övjt. 53. §-ának (1)-(3) bekezdései helyébe a következô rendelkezések
lépnek:
"(1) Ha az egyéni választókerület képviselôjének, illetôleg a polgármester
megbízatása megszûnik, továbbá a 44. § (1) és (6) bekezdésében, a 46. § (2), a
60. § (4) és (5), valamint a 61. § (2) és (4) bekezdésében meghatározott
esetben idôközi választást kell kitûzni.
(2) Az idôközi választást az ok felmerülésétôl számított 2 hónapon belül az
illetékes választási bizottság tûzi ki. A választást a kitûzéstôl számított 60
napon belül meg kell tartani. Idôközi választást az önkormányzati általános
választást megelôzô, valamint az azt követô 6 hónapon belüli idôpontra nem
lehet kitûzni. Az idôközi választásra az általános választás szabályait kell
alkalmazni.
(3) Ha a települési kislistáról vagy a kisebbségi kislistáról megválasztott
képviselô helye üresedik meg, helyére a legtöbb szavazatot elért jelölt lép.
Ha a megyei, a kompenzációs vagy a fôvárosi listáról megválasztott képviselô
kiesik, helyére az eredetileg bejelentett listáról a jelölô szervezet által -
a megüresedéstôl számított 30 napon belül az illetékes választási bizottsághoz
- bejelentett jelölt lép. Ha a jelölô szervezet a fenti határidôig nem jelenti
be a jelöltet, a megüresedett helyre a listán soron következô jelölt lép. Ha a
kislistán, illetôleg a listán nincs több jelölt, akkor idôközi választást nem
kell kiírni, a mandátum a következô általános választásig betöltetlen marad."
(2) Az Övjt. 53. §-a a következô (5) bekezdéssel egészül ki:
"(5) Ha az önkormányzati képviselôtestületet feloszlatták vagy feloszlott,
idôközi választást kell tartani."
43. §
Az Övjt. XIV. fejezete helyébe a következô fejezet lép:
"XIV. fejezet
A választókerület területének megváltozása és annak hatása a képviselô
jogállására
54. § (1) A települési képviselôk új község alakítása esetén a lakóhelyük
szerinti képviselô-testület tagjaiként megtartják a megbízatásukat, ha így
mûködôképes - legalább öt tagú - testület jön létre. Ebben az esetben a
megbízatás idôtartamára a képviselôk száma eltérhet az e törvényben
meghatározott számtól.
(2) Új község alakítása esetén idôközi választást kell tartani, ha az (1)
bekezdés szerint nem jöhet létre mûködôképes testület.
(3) Ha az új község 10.000-nél több lakosú településbôl vagy fôvárosi
kerületbôl válik ki és a településen, fôvárosi kerületben mûködôképes
testület marad, akkor a települési, fôvárosi kerületi polgármester
megbízatását megtartja.
(4) Ha az új község 10.000 vagy annál kevesebb lakosú településbôl válik ki,
illetôleg községegyesítés szûnik meg, az új községben polgármestert kell
választani; a megmaradó településen akkor, ha annak lakosságszáma a korábbi
település lakosságszámának kétharmadánál kevesebb."
44. §
Az Övjt. XV. fejezetének címe "Értelmezô és záró rendelkezések" címre
változik, a fejezet kiegészül a következô 54/A. §-sal:
"54/A. § E törvény alkalmazásában
a/ a képviselôtestület mûködéséhez szükséges létszám: az e törvény
szerint megválasztható képviselôtestületi tagok számának több mint ötven
százaléka;
b/ bevándorolt: a külföldiek beutazásáról, magyarországi
tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény alapján
bevándorlási engedéllyel rendelkezô nem magyar állampolgár;
c/ fôjegyzô: a fôvárosi fôjegyzô, a megyei fôjegyzô;
d/ független jelölt: az a jelölt, akit nem jelölô szervezet, hanem
meghatározott számú választópolgár állít;
e/ helyi közszolgálati hírközlési szervek: a helyi, a körzeti sugárzó
vagy kábeltelevízió és rádió a tulajdoni formától (állami, önkormányzati,
magán) függetlenül;
f/ helyi választási bizottság: a településen mûködô választási
bizottság;
g/ hirdetést közlô szervek: az országos és a helyi közszolgálati
hírközlô szervek, továbbá a hirdetést üzletszerûen végzô szervezetek;
h/ hivatal: a települési, fôvárosi és megyei önkormányzat polgármesteri
hivatala;
i/ hozzátartozó: az egyeneságbeli rokon és ennek házastársa, az
örökbefogadó és a nevelôszülô, az örökbefogadott és a nevelt gyermek, a
testvér, a házastárs, az élettárs, a házastárs egyeneságbeli rokona,testvére,
valamint a testvér házastársa (Áe. 26. §);
j/ illetékes választási bizottság: a települési önkormányzati
képviselôk, a polgármester, a helyi kisebbségi önkormányzati képviselôk
választása tekintetében a helyi választási bizottság; a fôvárosi, megyei
közgyûlés tagjainak és Budapest fôpolgármesterének választása tekintetében a
területi választási bizottság;
k/ jegyzô: a települési jegyzô, a körjegyzô;
l/ jelölô szervezet: a pártok mûködésérôl és gazdálkodásáról szóló
1989. évi XXXIII. törvény szerint bejegyzett párt, valamint az egyesülési
jogról szóló 1989. évi II. törvény szerint bejegyzett társadalmi szervezet és
kisebbségi szervezet;
m/ képviselô: a települési önkormányzat képviselôtestületének tagja, a
megyei közgyûlés tagja, a fôvárosi közgyûlés tagja, a helyi kisebbségi
önkormányzat tagja;
n/ kisebbségi jelölt: valamely nemzeti vagy etnikai kisebbség
képviseletét felvállaló független jelölt, illetve a kisebbségi szervezet
jelöltje;
o/ kisebbségi szervezet: olyan társadalmi szervezet, amely - a bírósági
bejegyzés szerint - nemzeti és etnikai kisebbséget képvisel;
p/ lakóhely, tartózkodási hely: a polgárok személyi adatainak és
lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 5. §-ában
meghatározott lakóhely, illetve tartózkodási hely;
r/ nemzeti és etnikai kisebbség: a Nek. tv. 61. § (1) bekezdésében
felsorolt kisebbségek;
s/ NESZA kezelô: az a Területi Államháztartási és Közigazgatási
Információs Szolgálat, melyet a belügyminiszter a választójoggal nem
rendelkezô nagykorú személyek jegyzékének vezetésével megbízott;
t/ országos közszolgálati hírközlési szervek: a Magyar Rádió, a Magyar
Televízió, a Magyar Távirati Iroda, a Duna Televízió;
u/ plakát: választási falragasz, hirdetés, felirat, szórólap, vetített
kép, zászló, embléma;
v/ polgármester: a település polgármestere, Budapest fôpolgármestere;
w/ település: a község, a város, a megyei jogú város, a fôvárosi
kerület;
z/ területi választási bizottság: a megyei választási bizottság és a
fôvárosi választási bizottság;
x/ választási kampány: választási program ismertetése, jelölt, lista,
jelölô szervezet népszerûsítése, választási gyûlés szervezése, plakát
elhelyezése;
y/ választókerület: a megyei közgyûlés tagjai választásának
tekintetében a 10.000 vagy annál kevesebb lakosú települések együttesen,
illetve a 10.000-nél több lakosú települések együttesen, a megyei jogú városok
nélkül; a fôpolgármester és a fôvárosi közgyûlés tagjai választásának
tekintetében a fôváros; a polgármester választása, a 10.000-nél kevesebb
lakosú település települési önkormányzati képviselôinek választása, valamint a
helyi kisebbségi önkormányzati képviselôk választása tekintetében a település;
a 10.000-nél több lakosú település települési önkormányzati képviselôinek
egyéni választókerületi választása tekintetében az e célra kialakított
választókerület."
45. §
Az Övjt. 55-62. §-ai helyébe a következô rendelkezések lépnek:
" 55. § (1) Az önkormányzati képviselôk választását a szavazás napját
megelôzôen legalább 60 nappal korábban kell kitûzni.
(2) A választások elôkészítésével és lebonyolításával kapcsolatos állami
feladatok végrehajtásának költségeit - az Országgyûlés által megállapított
mértékben - az állami költségvetésbôl kell biztosítani. E pénzeszközök
felhasználásáról az Állami Számvevôszék tájékoztatja az Országgyûlést.
(3) A választási szervek tagjai a választást követô napon mentesülnek a
jogszabályban elôírt munkavégzési kötelezettség alól, és erre az idôre
átlagbér illeti meg ôket, amelyet a munkáltató fizet. A munkáltató a
kifizetett bér megtérítését öt napon belül igényelheti.
56. § (1) A polgármester köteles a jelöltek számára azonos feltételekkel
tájékoztatást adni a településfejlesztéssel, költségvetéssel összefüggô
tényekrôl, adatokról.
(2) A választási kampány céljára az állami költségvetési szervek azonos
feltételekkel bocsáthatnak rendelkezésre helyiséget és egyéb szükséges
berendezéseket. Állami vagy önkormányzati hatóság elhelyezésére szolgáló
épületben választási kampányt folytatni, választási gyûlést tartani tilos,
kivéve az ötszáznál kevesebb lakosú községben, feltéve, hogy más közösségi
célú épület nem áll rendelkezésre.
57. § E törvény mellékletei állapítják meg:
a/ a szavazólapok mintáit;
b/ a választási szervek és munkacsoportok tagjai által tett eskü vagy
fogadalom szövegét;
c/ a listaindításhoz szükséges egyéni választókerületi jelöltek számát;
d/ a megyei közgyûlésbe választható képviselôk számát;
e/ a közvetett módon létrejövô helyi kisebbségi önkormányzat
megalakításához szükséges települési önkormányzati kisebbségi képviselôk
számát;
f/ a közvetlen módon megválasztható helyi kisebbségi önkormányzati
képviselôk számát és a közvetett módon létrejövô helyi kisebbségi önkormányzat
megalakításához szükséges települési önkormányzati kisebbségi képviselôk
számát;
g/ a lakóhelytôl eltérô tartózkodási helyen történô szavazáshoz kiadott
igazolás mintáját.
58. § A választással és a választójogosultsággal kapcsolatos választási,
államigazgatási és bírósági eljárás illetékmentes.
59. § (1) Ha a helyi, illetve a területi választási bizottság tagjainak a
száma - a jelölés lezárását követôen - nem éri el az 5 fôt, a települési
képviselôtestület, illetôleg a megyei, fôvárosi közgyûlés felhatalmazása
alapján az általa kijelölt bizottság a választási bizottságot kiegészíti.
(2) A települési és a helyi kisebbségi képviselôtestület tagjai számának
meghatározásához, továbbá az egyéni választókerületek, valamint a szavazókörök
kialakításánál a lakosság számát a választás napját megelôzô 60. napon a helyi
személyiadat- és lakcímnyilvántartás adatai alapján kell megállapítani.
60. § Ha a szavazás napján a szavazatszámláló bizottság tagjainak száma
kevesebb, mint három, akkor a helyi választási bizottság más szavazatszámláló
bizottság esküt tett tagjai vagy a póttagok közül a bizottságot kiegészíti.
61. § (1) Az e törvényben meghatározott határidôk teljesítésén - ha a
törvény másképpen nem rendelkezik - a teljesítési határnap 16.00 óráját kell
érteni.
(2) Az e törvényben megállapított jelölt- és listabejelentési, valamint a
jogorvoslati határidôk, továbbá a helyi kisebbségi önkormányzati választás
kitûzésének, valamint a választási szervek tagjai részére kifizetett és a
munkáltató által visszaigényelhetô átlagbér megtérítésének kezdeményezésére
vonatkozó határidôk jogvesztôek.
62. § (1) E törvény alapján a belügyminiszter rendeletben állapítja meg:
a/ az önkormányzati választás elôtt a választók és választójoggal nem
rendelkezôk nyilvántartása, valamint a választókerületek és a szavazókörök
kialakítása elôkészítésének rendjét;
b/ a választási eljárás határidôit és határnapjait;
c/ a választási szervek mellett mûködô munkacsoportok feladatait és
tagjainak képzését; az országos, területi, helyi választási munkacsoport
közötti hatáskör megosztást;
d/ a választások állami feladatainak számítástechnikai,
szavazatösszesítési rendjének megszervezését, technikai lebonyolítását;
e/ a választók nyilvántartásának, értesítésének, az ajánlólapok, az
ajánlóívek és a jelöltek nyilvántartásának mintáját, a választási
jegyzôkönyvek, adatlapok és nyomtatványok mintáit, példányszámát és
továbbításának rendjét;
f/ a választás elôzetes országos eredményének és végleges országosan
összesített adatainak a tartalmát, valamint az országos kisebbségi
önkormányzat megválasztásának eredményére vonatkozó adatok tartalmát;
g/ a választási költségek normatíváit, tételeit, elszámolási rendjét;
h/ az országos kisebbségi önkormányzati választások eljárási rendjét.
(2) A belügyminiszter az (1) bekezdés b/ pontja alapján kiadott rendeletében
a határidôt, határnapot a közvetlenül megelôzô, vagy követô munkanapra
állapíthatja meg, ha a határidô vagy határnap egyébként heti pihenônapra vagy
munkaszüneti napra esne.
(3) A választási szervek mellett mûködô munkacsoportok szakmai tevékenységét
a belügyminiszter az országos, illetôleg a területi választási munkacsoport
vezetôje útján irányítja. A területi munkacsoport vezetôje a helyi
munkacsoport vezetôjét a választások elôkészítésével és lebonyolításával
kapcsolatos feladatok végrehajtásának szakmai szabályai tekintetében
közvetlenül utasíthatja.
(4) A polgármester, illetôleg a képviselôtestület a választások
elôkészítésével és lebonyolításával kapcsolatos feladatok végrehajtására a
munkacsoportnak vagy annak vezetôjének utasítást nem adhat.
(5) Az országos választási munkacsoport vezetôje tájékoztatást ad az
országos hírközlô szerveknek és sajtónak az önkormányzati képviselôk és
polgármesterek választásának országosan összesített elôzetes eredményérôl.
(6) Az országos, a területi és helyi választási munkacsoport közszolgálati
kiadványt vagy hirdetményt adhat ki, amely a területi illetékesség szerint
tartalmazza - pártsemleges módon - a jelöltek, a jelölô szervezetek nevét,
illetôleg a megválasztott képviselôk és polgármesterek rövid életrajzát,
valamint fényképét."
46. §
63. § (1) Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) E törvény hatályba lépésével egyidejûleg hatályát veszti:
a) Övjt. 42. §-ának (8) bekezdése, 46. §-ának (5) bekezdése, 47. §-ának
(2) bekezdése;
b) a Pnyt. 45. §-a;
c) a Nek. tv. 64. §-ának (2) és (6) bekezdése, 65. §-a, valamint a 2.
számú melléklete.
(3) E törvény hatályba lépésével egyidejûleg az Övjt. 1-4. számú mellékletei
helyébe e törvény 1-4. sz. mellékletei lépnek, továbbá 5-7. számú
mellékletként kiegészül e törvény 5-7. számú mellékleteivel.
47. §
(1) A Nek. tv. 21. §-ának (1) bekezdése a következô mondattal egészül ki:
"A fôvárosban közvetlen módon létrejövô helyi kisebbségi önkormányzat
alakítható."
(2) A Nek. tv. 23. §-ának (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(2) A közvetlen módon létrejövô helyi kisebbségi önkormányzati testület
tagjainak létszáma 1300 vagy annál kevesebb lakosú településen 3 fô, 1300
lakos feletti településen - beleértve a fôvárosi kerületet is - 5 fô, a
fôvárosban 9 fô."
(3) A Nek. tv. 32. §-ának (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(2) A választói gyûlést a helyi önkormányzati képviselôk és polgármesterek
választásának napjától számított 60 napon belül kell megtartani. A helyi
választási bizottság a választói gyûlést kezdeményezô választópolgárok (31. §
(3) bek.) egy közös megbízottjával kiegészül az elektori választás
idôtartamára. A közös megbízott kizárólag az adott kisebbség választói
gyûlésével kapcsolatos ügyekben jogosult részt venni a helyi választási
bizottság tevékenységében."
(4) A Nek. tv. 33. §-ának (2) bekezdése helyébe a következô rendelkezés lép:
"(2) Az Országos Választási Bizottság a 32. § (2) bekezdésben meghatározott
határnaptól számított 60 napon belüli idôpontra összehívja az elektorok
gyûlését, feltéve, hogy az elektorok száma eléri a 14 fôt. A megválasztható
képviselôk száma (63. § (3) bek.) nem érheti el a jelen lévô elektorok
számát."
(5) A Nek. tv. 61. §-a a következô (4) bekezdéssel egészül ki:
"(4) a/ A fôvárosi kisebbségi önkormányzatot a kisebbségi elektorok
választják meg. Kisebbségi elektor minden kerületi önkormányzati képviselô,
akit kisebbségi képviselôként választottak meg, továbbá a kerületi kisebbségi
önkormányzati
képviselô, valamint a külön erre a célra választott elektorok.
b/ Amennyiben egyetlen kerületben sem jön létre kisebbségi önkormányzat,
úgy a magát az adott kisebbséghez tartozónak valló és a fôvárosban lakóhellyel
rendelkezô 10 választópolgár kezdeményezésére választói gyûlést kell
összehívni. A választói gyûlésen legalább 25 választópolgár jelenlétében, - a
Nek. tv. 31-34. §-aiban foglaltak szerint - kislistán 9 képviselôt
választanak. A megválasztott kisebbségi képviselôk egyben ellátják az adott
kisebbség országos önkormányzatának választásán az elektorok feladatait."
1. számú melléklet
A/ Kislistás választás szavazólapjának mintája
S Z A V A Z Ó L A P
Önkormányzati képviselôk választása
19.... év .......... hónap .....nap
........................................ (település neve)
Érvényesen szavazni legfeljebb ............ jelöltre lehet
A ...................... (név) O ................. (jelölô szervezet
neve
vagy annak rövidítése)
B ...................... (név) ................. (jelölô szervezet neve
O vagy annak rövidítése)
/ß ...................... (név kisebbségi ................. kisebbségi
jelölt
nyelven)/
C ...................... (név) O ................. (független jelölt)
Z ...................... (név) O független ..................
kisebbségi jelölt
A jelöltekre szavazni a nevük melletti körben elhelyezett két egymást metszô
vonallal lehet, például: O ; O
(Ha a választási bizottság a jelöltet nemzeti vagy etnikai kisebbségi
jelöltként veszi nyilvántartásba, akkor a kisebbség nevét a szavazólapon fel
kell tüntetni.
A jelölt kívánságára a nevét a nemzeti vagy etnikai kisebbség anyanyelvén is
tartalmaznia kell a szavazólapnak.)
B/ Egyéni választókerületi választás szavazólapjának mintája
S Z A V A Z Ó L A P
Önkormányzati képviselôk választása
19 ..... év ..........................hónap ............nap
................... (település neve)
........... számú választókerület
Érvényesen szavazni csak 1 jelöltre lehet.
A ...................... (név) O .................. (jelölô
szervezet neve
vagy annak rövidítése)
B ...................... (név) .................. (jelölô
szervezet neve
vagy annak rövidítése)
/ß ..................... (név kisebbségi ..................
kisebbségi jelölt
nyelven)/
C ...................... (név) O .................. (független
jelölt)
Z ...................... (név) O független ..................
kisebbségi jelölt
A jelöltekre szavazni a nevük melletti körben elhelyezett két egymást metszô
vonallal lehet, például: O ; O
(Ha a választási bizottság a jelöltet nemzeti vagy etnikai kisebbségi
jelöltként veszi nyilvántartásba, akkor a kisebbség nevét a szavazólapon fel
kell tüntetni.
A jelölt kívánságára a nevét a nemzeti vagy etnikai kisebbség anyanyelvén is
tartalmaznia kell a szavazólapnak.)
C/ Polgármester-/fôpolgármester-választás szavazólapjának mintája
S Z A V A Z Ó L A P
Polgármester/Fôpolgármester választása
19 ...... év ...................... hónap ......... nap
........................ (település neve)
Érvényesen szavazni csak 1 jelöltre lehet.
A ...................... (név) O B
...................... (név) O Z
...................... (név) O
(jelölô szervezet neve vagy annak (jelölô szervezet neve vagy annak (jelölô
szervezet neve vagy annak
rövidítése, vagy független jelölt) röv
idítése, vagy független jelölt) rövidítése, vagy független jelölt)
( A szavazólap tartalmazza a jelölô szervezet jelvényének lenyomatát fekete-
fehér színben.
Ha a jelöltek száma indokolja, a jelöltek nevét az egyéni választókerületi
választás szavazólapjának mintája szerint kell a szavazólapon feltüntetni.)
A jelöltre szavazni a neve melletti körben elhelyezett két egymást metszô
vonallal lehet, például: O ; O
D/ A listás szavazólapok mintája
S Z A V A Z Ó L A P
A fôvárosi közgyûlés tagjainak választása/A megyei közgyûlés tagjainak
választása
19....... év ...................... hónap ...... nap
...............................(a fôváros/megye neve)
Érvényesen szavazni csak 1 listára lehet.
O O O
O
(jelölô szervezet neve (jelölô szervezet neve
(jelölô szervezet neve (jelölô szervezet neve
vagy annak rövidítése) vagy annak rövidítése) vagy annak
rövidítése) vagy annak rövidítése)
1. ......... (jelölt neve) 1. ......... (jelölt neve) 1. ......... (jelölt
neve) 1. ......... (jelölt neve)
2. ......... (jelölt neve) 2. ......... (jelölt neve) 2. ......... (jelölt
neve) 2. ......... (jelölt neve)
3. ......... (jelölt neve) 3. ......... (jelölt neve) 3. ......... (jelölt
neve) 3. ......... (jelölt neve)
4. ......... (jelölt neve) 4. ......... (jelölt neve) 4. ......... (jelölt
neve) 4. ......... (jelölt neve)
5. ......... (jelölt neve) 5. ......... (jelölt neve) 5. ......... (jelölt
neve) 5. ......... (jelölt neve)
A listára szavazni a neve feletti körben elhelyezett két egymást metszô
vonallal lehet, például: O ; O
(A szavazólap tartalmazza a jelölô szervezet jelvényének lenyomatát fekete-
fehér színben.
Ha a listák száma indokolja, a listákat két sorban kell a szavazólapon
feltüntetni.)
E/ Helyi kisebbségi önkormányzati képviselôválasztás szavazólapjának mintája
S Z A V A Z Ó L A P
Helyi kisebbségi önkormányzati képviselôk választása
19 ..... év .................. hónap ........ nap
............................. (település neve)
Érvényesen szavazni csak 1 kisebbség listáján szereplô legfeljebb .......
jelöltre lehet.
(Nemzeti és etnikai kisebbség neve) (Nemzeti és etnikai kisebbség
neve) (Nemzeti és etnikai kisebbség
neve)
............... (jelölt neve) O ............... (jelölt
neve) O ............... (jelölt neve)
O
............... (jelölô szervezet neve vagy
annak rövidítése) ............... (jelölt
neve) O ............... (jelölt neve) O
/............../ (jelölt neve
kisebbségi nyelven)
............... (jelölt neve) O
............... (jelölt neve) O
/................/ (jelölt neve kisebbségi nyelven)
.............. (jelölt neve) O /.............../ (jelölt
neve kisebbségi nyelven)
/............../ (jelölt neve
kisebbségi nyelven) ................(jelölô szervezet neve vagy
............... (jelölt neve) O annak rövidítése)
............... (jelölt neve) O
............... (jelölt neve) O ...............
(jelölô szervezet neve vagy ..............
(jelölt neve) O
............... (jelölô szervezet neve vagy annak
rövidítése)
annak rövidítése) ............... (jelölt neve) O
............... (jelölô szervezet neve
kisebbségi nyelven)
A jelöltekre szavazni a nevük melletti körben elhelyezett két egymást metszô
vonallal lehet, például: O ; O
(A jelölt és a jelölô szervezet kívánságára a nevet a nemzeti vagy etnikai
kisebbség nyelvén is fel kell tüntetni.)
..............................................................................
....................
(polgármesteri hivatal,megyei közgyûlés hivatala)
A J Á N L Ó Í V
A jelöltnek ajánlott személy neve:
..............................................................................
...........................................
A jelölô szervezet neve vagy a "független jelölt" meghatározás:
..........................................................................
Kisebbségi jelölt esetén az általa képviselt kisebbség megnevezése:
...................................................................
polgármester
megyei közgyûlési képviselôk
helyi kisebbségi önkormányzati képviselôk
Az ...... év ................ hónap .......... napján tartandó önkormányzati
képviselôk* választásán.................. településen, a
...... számú választókerületben a fenti személyt jelöltnek ajánlom.
Az ajánló választópolgár
neve személyi száma lakcíme
saját kezû aláírása
1. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
2. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
3. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
4. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
5. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
6. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
7. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
8. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
9. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
10. | |
|
| | | - | | | | | | | - | | | | |
| |
* a megfelelô megjelölés aláhúzandó
...................
...................
...................
.
az ajánlást gyûjtô
saját kezû aláírása
2. számú melléklet
A választási szervek, munkacsoportok tagjai által tett eskü, illetve
fogadalom szövege
"Én ............................................ esküszöm, hogy az Alkotmány
és a Választási törvény rendelkezéseit megtartom és megtartatom. Tisztemet és
megbízatásomat Hazám javára, legjobb tudásom szerint, lelkiismeretesen
teljesítem.
Isten engem úgy segéljen!"
"Én ............................................ fogadom, hogy az Alkotmány és
a Választási törvény rendelkezéseit megtartom és megtartatom. Tisztemet és
megbízatásomat Hazám javára, legjobb tudásom szerint, lelkiismeretesen
teljesítem."
3. számú melléklet
A listaindításhoz szükséges egyéni választókerületi jelölések
száma:
------------------------------------------------------------------------------
-----------------------------------------------
A településen az egyéni A településen azoknak a
választókerületeknek a száma,
választókerületek száma amelyekben az egyéni jelöltállítás a
listaindítás feltétele
------------------------------------------------------------------------------
-----------------------------------------------
10 2
14 3
15 3
16 4
70 000 lakos felett minden további 10 000 lakos után eggyel nô az egyéni
választókerületben választott, és minden további 15 000 lakos után eggyel nô a
listás képviselôk száma. A listaindításhoz szükséges egyéni választókerületi
jelöltések számának megállapításakor törtszám esetén mindig lefelé kell
kerekíteni.
4. számú melléklet
Megyei közgyûlés tagjainak száma
a közgyûlés 10.000 lakos 10.000
lakos
Megyenév tagjainak feletti alatti
száma településekre
településekre
jutó képviselô jutó képviselô
Baranya 40 11 29
Bács-Kiskun 46 19 27
Békés 40 18 22
Borsod-Abaúj-Zemplén 59 19 40
Csongrád 40 15 25
Fejér 40 6 34
Gyôr 41 9 32
Hajdú 40 16 24
Heves 40 10 30
Jász-Nagykun-Szolnok 40 18 22
Komárom-Esztergom 40 18 22
Nógrád 40 10 30
Pest 80 42 38
Somogy 40 9 31
Szabolcs 48 9 39
Tolna 41 15 26
Vas 40 11 29
Veszprém 40 16 24
Zala 40 5 35
5. számú melléklet
A közvetlen módon létrejövô helyi kisebbségi önkormányzati képviselôtestület
tagjainak száma
1300-nál kevesebbb lakosú településen 3 fô
1300-nál több lakosú településen
- beleértve a fôvárosi kerületet is 5 fô
a fôvárosban 9 fô
6. számú melléklet
A közvetett módon létrejövô helyi kisebbségi önkormányzat megalakításához
szükséges - egyazon kisebbség jelöltjeként megválasztott - települési
önkormányzati képviselôk száma:
----------------------------------------------------------------
A települési önkormányzat A közvetett módon létrejövô helyi
képviselôtestülete tagjainak száma kisebbségi önkormányzat tagjainak száma
----------------------------------------------------------------
5-13 3
14-17 4
18-22 5
23-24 6
25-26 7
27 8
70 000 lakos felett minden további 10 000 lakos után eggyel nô az egyéni
választókerületben választott, és minden további 15 000 lakos után eggyel nô a
listás képviselôk száma. A közvetett módon létrejövô helyi kisebbségi
önkormányzat megalakításához szükséges kisebbségi képviselôk számának
megállapításakor törtszám esetén mindig lefelé kell kerekíteni.
7. számú melléklet
.................................
Polgármesteri Hivatal
Igazolás
a választók nyilvántartásából való törlésrôl és felvételrôl
a lakóhelytôl eltérô tartózkodási helyen történô szavazáshoz
I.
A választópolgár neve:
..............................................................................
...................
Személyazonosító jele:
..............................................................................
..................
Lakóhelyének címe:
..............................................................................
........................
A választópolgár nyilatkozik, hogy az ......... év
..........................hónap ...... napra kitûzött választáson
........................................... (helységnév) kíván szavazni.
A nyilatkozat alapján a választópolgárt a nyilvántartásból töröltem.
................................
Dátum
.........................................
jegyzô
II.
Tartózkodási hely címe:
..............................................................................
.................
..............................................................................
..........................................................
A polgármesteri hivatal címe:
..............................................................................
.........
A szavazókör sorszáma és címe:
..............................................................................
....
A választópolgárt a nyilvántartásba ................. sorszám alatt felvettem.
...............................
Dátum
................................................
jegyzô
vagy a szavazatszámláló bizottság elnöke
I N D O K L Á S
a helyi önkormányzati képviselôk és a polgármesterek választásáról szóló
1990. évi LXIV. törvény módosítására vonatkozó törvényjavaslathoz
Általános indoklás
A Kormányprogram alapján elkészült törvényjavaslat lényeges változásokat hoz
az önkormányzati választások rendszerében:
- az önkormányzati választás egyfordulóssá válik, az érvényességi és
eredményességi küszöbök (40, illetôleg 25 százalék) eltörlésre kerülnek;
- a jelölés során emelkednek a jelöléshez szükséges választópolgári
ajánlások arányszámai (képviselô jelölteknél 1 százalékról 3 százalékra,
polgármestereknél 3 százalékról 5 százalékra); Újdonság, hogy a
választópolgár ajánlásával több jelöltet is támogathat egyidej¾leg;
- az országgyûlési képviselôválasztás során alkalmazott ajánlószelvény
gy¾jtés megsz¾nik és helyébe az ajánlóív és a titkos ajánlás rendszere
lép;
- a megválasztható képviselôk száma a 10.000-nél több lakosú településeken
kis mértékben csökken;
- valamennyi település polgármesterét a választópolgárok közvetlenül
választják, beleértve Budapest fôpolgármesterét is;
- a 10.000-nél kevesebb lakosú településeken a kislistás választás módszere
változatlan marad;
- a 10.000-nél több lakosú településeken a kétszavazatos választási
rendszer helyébe vegyes jelleg¾ lép, melyen belül a listás választás
megsz¾nik. A listás választás helyébe kompenzációs lista lép, melyre a
választópolgárok nem szavaznak, hanem az egyéni választókerületek
töredékszavazatai alapján kerülnek a mandátumok kiosztásra;
- a megyei jogú város továbbra sem része a megyei közgyûlésnek, így a
megyei jogú város polgárai nem szavaznak a megyei közgyûlés listáira;
- a megyei közgyûlés választására megyénként két választókerületben kerül
sor: külön választókerületet alkotnak a 10.000-nél kevesebb, továbbá a
10.000-nél több lakosú településeken.
A választáson azok a jelölô szervezetek indulhatnak, amelyek a
választójogosultak 0,5-0,5 %-ának aláírását összegy¾jtötték.
A listák a szavazatok arányában - 4 százalékos küszöbbel - kapnak
mandátumot.
- a fôvárosban a polgárok változatlanul kerületi egyéni jelöltekre
szavaznak. A kerületi képviselôtestület mandátumainak 40 százaléka az
egyéni választókerületi töredékszavazatok alapján kerül kiosztásra. A
fôvárosi listás választás rendszere megegyezik az 1990. évi választási
módszerrel;
- a nemzeti és etnikai kisebbségek minden településen a választás kit¾zését
követô tíz napon belül kérhetik kisebbségi önkormányzati választás
megtartását. E választás akkor érvényes, ha legalább 25 polgár szavazott.
Így rendkívül kedvezményes módon alakulhat meg a helyi kisebbségi
önkormányzati képviselô testület;
- az önkormányzati választás napján elmarad a kisebbségek anoním
népszámlálása;
- a nemzeti és etnikai kisebbségek az önkormányzati választást követô 60
napon belül helyi, 90 napon belül országos kisebbségi önkormányzati
választást is tarthatnak. E választások alaprendelkezéseit az 1994. évi
LXXVII. törvény tartalmazza, amelyben azonban kodifikációs hibák vannak,
amely miatt ezt a törvényt is módosítani szükséges.
Az önkormányzati választási törvény - elôbb felsorolt - érdemi módosításán túl
számos technikai jelleg¾ módosítást is tartalmaz a tervezet, amelyek az 1994.
évi országgyûlési választás bevált gyakorlatának az intézményesítését,
illetôleg a választási igazgatási tevékenység folyamatossá tételét szolgálják
(pl: választási névjegyzék elkészítésének módja, választási szervek
megalakítása, szavazókörök állandóvá tétele). Az Országos Választási Bizottság
tapasztalatait hasznosítva - új elemként - készültek el az ún. értelmezô
rendelkezések, amelyek a választási fogalmakat (pl. jelölés, kampány) pontosan
meghatározzák, megelôzve ezzel bírósági jogorvoslatokat.
A Kormányprogramnak megfelelôen - a jelenlegi legszükségesebb változásokon túl
- 1995- ben megkezdôdik a választási eljárási kódex elôkészítése, amely még
áttekinthetôbbé teszi a bonyolult eljárási szabályok rendszerét.
R É S Z L E T E S I N D O K L Á S
Az 1. §-hoz
A Javaslat biztosítja a Magyarországra bevándorolt nem magyar állampolgárok
választási jogát is. Kiszélesíti a tartózkodási helyen, igazolással szavazók
körét. A korábbi rendelkezés 5 éves, folyamatos ideiglenes lakóhelyre való
bejelentést írt elô. A törvényjavaslat annak a választópolgárnak engedi meg,
hogy igazolással tartózkodási helyén szavazzon, aki a választás kit¾zését
megelôzô napig tartózkodási helyet létesített. Ennek megfelelôen a
véletlenszer¾en, alkalmanként, rövid idôre a szavazás napján a településen
tartózkodó személyek nem vehetnek részt az önkormányzati testület
megválasztásában.
A 2-4. §-hoz
A nyilvántartások elkészítése során a jegyzô felhasználja az országgyûlési
képviselôválasztáson összeállított névjegyzék adatait, ezzel is biztosítva a
munka folyamatosságát. A választójoggal nem rendelkezô személyek adatait a
belügyminiszter által rendeletben kijelölt szerv vezeti és közli a jegyzôkkel.
A Javaslat lehetôséget ad - a Vjt-hez hasonlóan - a névjegyzékben szereplô
adatok kampány céljára való felhasználására.
Az 5-7. §-hoz
A tervezet egyszer¾síti az igazolással való szavazás eljárását. Amennyiben a
választópolgár a választás kit¾zése és a szavazás napja között lakóhelyet
változtat, az új lakóhelyre történô bejelentkezéssel egyidej¾leg a
polgármesteri hivatal hivatalból intézkedik a névjegyzékbe történô
felvételérôl, illetve törlésérôl.
A törvényjavaslat bôvíti a tartózkodási helyen igazolással szavazók körét
azzal, hogy a korábbi 5 éves bejelentkezési határidôt rövidíti. Az a
választópolgár, aki a választás kit¾zését megelôzôen tartózkodási hellyel
rendelkezik, a választás napján igazolással szavazhat a tartózkodási helyén is
(pl.: üdülôtulajdonosok).
A Javaslat a 10.000 lakos alatti településeknél egy változást tartalmaz: új
kategóriaként bevezeti a 100 lakos alatti települést, ahol a képviselôtestület
tagjainak száma 3 fô.
A 10.000 lakos feletti településeknél a javaslat csökkenti a települési
képviselôk számát. A csökkentés a listáról kiosztható mandátumokat érinti, így
az egyéni választókerületek területét általában nem kell módosítani. Az egyéni
választókerületben megválasztható képviselôk és a listáról kiosztható
mandátumok aránya hatvan - negyven százalék.
A megyei közgyûlési tagokat a törvényjavaslat szerint két választókerületben
listán választják. Külön választókerületet alkotnak a 10.000 lakosnál kisebb
és a 10.000 lakosnál nagyobb települések. A megyei közgyûlési tagok
választásában a megyei jogú városok lakosai nem vesznek részt.
A hajléktalan választópolgárok választójogának gyakorlását segíti elô az a
rendelkezés mely szerint minden településen ki kell jelölni egy szavazókört,
ahol azok a választópolgárok szavazhatnak, akik lakcíme csak az adott
település megnevezését tartalmazza.
A 8-16. §-hoz
A törvényben megállapított feladatok ellátására csak a helyi választási
bizottságokat kell újonnan létrehozni. A szavazatszámláló bizottságok, a
területi, valamint az Országos Választási Bizottság az országgyûlési
képviselôk választásáról szóló törvény alapján lettek megalakítva.
A javaslat kiszélesíti a választási szervek tagjaira vonatkozó
összeférhetetlenségi szabályokat.
A kis településeken problémát jelent külön szavazatszámláló és helyi
választási bizottsági tagokat választani - különösen az összeférhetetlenségi
szabály miatt. Erre tekintettel a javaslat - új intézményként - lehetôséget ad
arra, hogy az egy szavazókörrel rendelkezô településeken a szavazatszámláló
bizottság egyben ellássa a helyi választási bizottság feladatait is.
Figyelemmel néhány képviselôtestület m¾ködési problémáira a Javaslat szerint a
területi választási bizottság megbízhatja a helyi választási bizottság
tagjait, ha a törvényi határidôig a települési képviselôtestület azt nem
alakította meg.
Bôvül a helyi választási bizottságok feladata a helyi kisebbségi önkormányzati
választások kezdeményezésével, választásával, valamint az
elektorválasztásokkal járó feladatokkal. A megyei és a fôvárosi választási
bizottság feladata a megyei, valamint a fôvárosi közgyûlési tagok - továbbá a
fôváros esetében a fôpolgármester - ajánlásával és választásával kapcsolatos
feladatok végzése.
A 17-18. §-hoz
A választási kampányra vonatkozó szabályokat a tervezet kiegészítette azzal,
hogy a választás napján milyen feltételekkel lehet közvéleménykutatást
végezni.
A 19. §-hoz
A javaslat szerint ajánlani kétféle módon lehet:
a) az ajánlóíven, melyet a jelölô szervezetek és a független jelöltek
igényelhetnek a polgármesteri hivatalban. Az ajánlóív tartalmazza az ajánló
személy nevét, lakcímét, személyazonosító jelét és a saját kez¾ aláírását,
továbbá a jelölô szervezet és az ajánlott személy nevét, illetve a független
jelölés tényét.
b) ajánlani titkosan is lehet. A választópolgár a polgármesteri hivatalban -
személyazonossága igazolását követôen - kitöltheti az ajánlólapot, melyet az e
célra szolgáló, lepecsételt urnába dobhatja. Az ajánlólap az ajánló
választópolgár adatait nem tartalmazza.
Új eleme az ajánlásnak, hogy a választópolgár ajánlásával két vagy több azonos
jelöltet is támogathat, azonban egy jelöltet egy választópolgár továbbra is
csak egyszer ajánlhat.
A tervezet a jelöléshez szükséges ajánlások számát emeli.
A kislistás, valamint az egyéni választókerületi jelölt az lesz, akit a
választópolgárok legalább 3 % - a ajánlott.
A polgármester jelöléséhez:
a) a 10.000 vagy ennél kevesebb lakosú településeken a választópolgárok
legalább 5 %-ának,
b) a 100.000 vagy ennél kevesebb lakosú településeken a választópolgárok 3 %-
ának,
c) a 100.000-nél több lakosú településen a választópolgárok 2 %-ának,
d) a fôpolgármester jelöléséhez a fôváros választópolgárai 1 %-ának az
ajánlása szükséges.
Megyei választókerületben listát állíthat az a jelölô szervezet, amely a
választókerületben élô választópolgárok legalább 0,5 %-ától gy¾jtött össze
ajánlást.
A 28. §-hoz
A választás egyfordulóssá válásával a második fordulóra vonatkozó
rendelkezések hatályukat vesztik. Ezért a Javaslat arra az esetre, ha a
megválasztható képviselôk számával kevesebb jelölt indul vagy annál kevesebb
képviselôt választanak meg, a második forduló helyett idôközi választást ír
elô.
A Javaslat pontosabb megfogalmazásával lehetôvé teszi, hogy a választópolgár a
megválasztható képviselôk számánál kevesebb jelöltre is érvényesen
szavazhasson.
A mandátumok igazságosabb elosztását segíti, hogy szavazategyenlôség esetén
nem a jelöltek nevének abc - sorrendje, hanem a választást megelôzôen
elvégzett sorsolás az irányadó.
A kislistán megszerzett képviselôi mandátum és a polgármesteri tisztség
összeférhetetlenné válik: akit mindkét tisztségre megválasztottak, az
elveszíti képviselôi mandátumát, és helyébe a legtöbb szavazatot elért
következô jelölt lép.
A 29-30. §-hoz
A második fordulóra vonatkozó rendelkezések hatályukat vesztik.
Átalakul a fôvárosi kerületekben és a 10.000-nél több lakosú településeken a
választási rendszer: a kétszavazatos helyett vegyes választási rendszerben
választják az önkormányzati képviselôket. Az egyéni választókerületben vesztes
szavazatok alapján kerülnek kiosztásra a kompenzációs mandátumok. Ez kedvezôbb
a kisebb jelölô szervezeteknek, emelett a választópolgároknak csak egy
szavazólapot kell kitölteniük.
A közös jelölt töredékszavazatai a közös kompenzációs listára, ennek hiányában
- a jelölô szervezetek arányában - az érintett jelölô szervezetek önálló
listáira kerülnek fel.
A kompenzációs listáról az egyéni választókerületben képviselôi mandátumot
szerzett jelölt mellett azt is törölni kell, akit polgármesternek
választottak.
A D'Hondt-rendszer helyett a Sainte-Laguë formula módosított változata alapján
szereznek mandátumot a kompenzációs listák, ami arányosabb képviseletet képes
biztosítani a kisebb támogatottságú szervezetek számára.
A Javaslat a kompenzációs mandátumok kioszthatóságának biztosítása érdekében
szavazategyenlôség esetére végsô esetben a lista sorszáma szerinti
mandátumszerzést írja elô.
A Javaslat a bizonytalanságok elkerülése érdekében arról az esetrôl is
rendelkezik, ha a listán kevesebb jelölt van, mint ahány mandátumot a lista
megszerzett.
A 31. §-hoz
A második fordulóra vonatkozó rendelkezések hatályukat vesztik.
Megsz¾nik a fôvárosi közgyûlési tagok egy részének a fôvárosi kerületek
képviselôtestülete általi választása, a fôvárosi közgyûlést teljes egészében a
választópolgárok választják. Így a fôvárosi közgyûlés tagjainak száma 25 %-kal
csökken.
A Javaslat arról az esetrôl is rendelkezik, ha a listán kevesebb jelölt van,
mint ahány mandátumot a lista megszerzett.
A 32. §-hoz
Az Európai Önkormányzati Charta kívánalmainak megfelelôen a választópolgárok
közvetlenül választják meg a megyei közgyûlés tagjait.
Mivel a megyei jogú város a helyi önkormányzatokról szóló törvény értelmében
területén ellátja a megyei önkormányzati feladat- és hatásköröket is, a megyei
jogú város választópolgárai nem vesznek részt a megyei képviselôtestület
tagjainak választásában.
A megyét a települések lakosságszáma szerint két választókerületre kell
osztani. Ez a megoldás biztosítja, hogy a 10.000-nél több lakosú települések
ne tegyenek szert túlzott képviseletre a kis településekkel szemben, hanem ez
utóbbiak saját listájukról saját képviselôt juttathassanak a megyei
közgyûlésbe.
A fôvárosi listához hasonlóan a megyei közgyûlési választás is 4 %-os
bekerülési küszöböt tartalmaz.
A 33. §-hoz
A polgármestert valamennyi településen közvetlenül választják csakúgy, mint a
fôvárosban a fôpolgármestert.
A polgármester választására az egyéni választókerületi képviselôk
megválasztásánál irányadó szabályok érvényesek.
A 34-40. §-hoz
Annak érdekében, hogy a választópolgárok könnyebben azonosíthassák a
kisebbségi jelölteket, a kisebbség megnevezését nemcsak a szavazólapon, hanem
már az ajánlóíven és az ajánlószelvényen is fel kell tüntetni.
A kislistás és a vegyes választási rendszerben a kisebbségi jelölteket
megilletô kedvezmény szabályait pontosítja a Javaslat, továbbá rendelkezik a
szavazategyenlôség esetén követendô eljárásról is.
A kisebbségi törvény által végrehajtott módosítás következtében kerültek a
helyi önkormányzati képviselôk és polgármesterek választásáról szóló törvénybe
a közvetlen módon létrejövô helyi kisebbségi önkormányzat megválasztásának
szabályai. A törvény konzisztenciájának megteremtése érdekében több pontosítás
vált szükségessé.
A Javaslat a passzív választás gyakorlását - a törvény egészével összhangban -
nem köti a településen lévô lakóhelyhez.
A helyi kisebbségi önkormányzat megválasztásához szükséges érvényesen szavazó
választópolgárok száma 25-re csökken.
Szavazategyenlôség esetén a jelöltek között nem nevük abc-sorrendje, hanem az
igazságosabb sorsolás dönt.
A 41. §-hoz
A Javaslat kibôvíti a kifogással megtámadható döntések és a kifogás
benyújtására jogosultak körét.
Lehetôvé válik, hogy a választási bizottság a döntése ellen benyújtott
kifogásnak - amennyiben azzal egyetért - maga adjon helyt, és csak ennek
hiányában kerül a kifogás elbírálására jogosult fórum elé az ügy.
A Javaslat a kifogással megtámadott döntés tartalmától, illetve a döntést hozó
választási szerv típusától teszi függôvé, hogy milyen jogorvoslati út áll
rendelkezésre. A települési képviselôk és polgármesterek választásával
kapcsolatos kifogás esetén a jogorvoslati út: szavazatszámláló bizottság -
helyi választási bizottság - fôvárosi, megyei bíróság, illetve helyi
választási bizottság - területi választási bizottság - fôvárosi, megyei
bíróság; a megyei, fôvárosi közgyûlési tagok és a fôpolgármester választásával
kapcsolatos kifogás esetén: szavazatszámláló bizottság - területi választási
bizottság - fôvárosi, megyei bíróság, illetve területi választási bizottság -
Országos Választási Bizottság - Legfelsôbb Bíróság.
A 42. §-hoz
A Javaslat - figyelemmel arra, hogy a korábbiakhoz képest több tisztséget
töltenek be közvetlen választás útján - kibôvíti azokat az eseteknek a körét,
amikor idôközi választást kell tartani.
Lehetôvé válik, hogy a listás képviselôi hely megüresedése esetén a jelölô
szervezet határozza meg, hogy a listán szereplô jelöltek közül ki lesz a
képviselô.
A 43. §-hoz
Új község alakítása esetén a képviselôk megtartják megbízatásukat, feltéve,
hogy m¾ködôképes képviselôtestület jön létre - ellenkezô esetben idôközi
választást kell tartani.
A polgármester akkor tartja meg megbízatását, ha az új község 10.000-nél több
lakosú településbôl vagy fôvárosi kerületbôl válik ki, és a településen,
fôvárosi kerületben m¾ködôképes képviselôtestület marad, illetve ha 10.000
vagy annál kevesebb lakosú településbôl válik ki, vagy községegyesítés sz¾nik
meg, és a megmaradó település lakosságszáma nem kevesebb, mint a korábbi
település lakosságszámának kétharmada.
Az új községben polgármestert kell választani.
A 44-47. §-hoz
A törvény végrehajtásának megkönnyítése érdekében a Javaslat az értelmezô
rendelkezésekben megadja a leggyakrabban elôforduló fogalmak magyarázatát.
A Javaslat rendelkezik a választási szervek tagjait megilletô bér
kifizetésének módjáról, felsorolja a jogvesztô határidôket, a Vjt.-hez
hasonlóan korlátozza a kampány folytatását az állami vagy önkormányzati
hatóság elhelyezésére szolgáló épületben, az állampolgárok tájékoztatását
elôsegítô jogosítványokkal ruházza fel a munkacsoportokat, szabályozza az
utasításadási jogot a választási eljárás során.
A törvény végrehajthatósága érdekében szükségessé vált a kisebbségi törvény
egyes rendelkezéseinek módosítása is.