- 1 -
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA
T/187.. számú
törvényjavaslat
a földrendezõ és földkiadó bizottságokról szóló
1993. évi II. törvény módosításáról
Elõadó: Dr.Lakos László
Benyújtva: 1994. október 26
1994. évi ..... tv.
a földrendezõ és a földkiadó bizottságokról szóló
1993. évi II.törvény módosításáról
1.§
A földrendezõ és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II.törvény (a
továbbiakban: Fkb.) 4.§-a (2) bekezdésének elsõ mondata helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"A földkiadó bizottság a tagok legalább felének jelenléte esetén
határozatképes."
2.§
Az Fkb. 6.§-ának (3) bekezdése a következõ e/ ponttal egészül ki:
[A földkiadó bizottság az illetékességi területén a részarány-
földtulajdonok kielégítésére elkülönített külterületi földrészletekbõl a
következõ sorrendben (teljesítési sorrend) elsõsorban annak a részarány-
földtulajdonosnak földkiadási kérelmét teljesíti, akinek a kérelmében
megjelölt településen.]
"e/ egyéb módon keletkezett részarány földtulajdona."
3. §
Az Fkb. 7.§-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(4) Az (1)-(2) bekezdések szerinti földrészlet a teljesíthetõ
földkiadási kérelmet benyújtó részarány-földtulajdonosok, illetõleg az
egyezséggel vagy a sorsolással megállapított tulajdonosok közös tulajdonába
kerül. A földrészlet közös tulajdonba és birtokba adásáról a földkiadó
bizottság ingatlannyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot hoz."
4.§
Az Fkb. a 7.§-a után a következõ 7/A.§-sal egészül ki:
"7/A.§ (1) Ha a 7.§-ban foglaltak szerint lefolytatott eljárás
eredményeként a részarány földtulajdonos a beviteli kötelezettség alapján
szövetkezeti használatba került eredeti földjét kapja tulajdonába, az errõl
szóló határozatban a földrészletet - mûvelési ág és AK érték megjelölése
nélkül - a bevitt föld nagyságának megfelelõ területtel kell megjelölni. Ez a
rendelkezés csak akkor alkalmazható, ha a kiadásra kerülõ földön a részarány-
földtulajdonos által végzett ültetvénytelepítés, vagy más okból a kiadásra
kerülõ föld AK értéke a bevitelkori AK értékhez képest úgy változott meg, hogy
emiatt kisebb föld kerülne a részarány-földtulajdonos tulajdonába. A
tulajdonjog ingatlannyilvántartási bejegyzése során a földrészletet a
tényleges állapot szerinti mûvelési ág és AK érték szerint kell a
nyilvántartásba felvenni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendelkezés végrehajtása érdekében a
részarány-földtulajdonok kielégítésére elkülönített földalap a kárpótlási
földalapba ki nem jelölt, és még tulajdonba nem adott szövetkezeti földekbõl,
ennek hiányában a kárpótlásra kijelölt földekbõl, de legfeljebb a földalap 2
%-ának mértékéig egészíthetõ ki. Ha a részarány-földtulajdonok kielégítésére
elkülönített földalap kiegészítésére nincs lehetõség, a részarány-
földtulajdonosokat megilletõ és a kijelölt földalapokból nem fedezhetõ AK
igény mértékéig az állam áll helyt állami tulajdonú földek illetõleg pénzbeli
kártalanítás biztosításával."
5.§
Az Fkb. 8.§-ának (4) bekezdése a következõ c/ ponttal egészül ki, egyidejüleg
a (4) bekezdés jelenlegi c/pontjának megjelölése d/ pontra változik:
[Az (1)-(3) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha ]
"c/ a kárpótlásra nem jogosult részarány földtulajdonos tanyája a
részarány földtulajdonok fedezetéül szolgáló földalapban van;"
6.§
Az Fkb. 8.§ (7) bekezdése a következõkre változik:
"(7) A (3) bekezdés szerint módosított földkijelölés alapján a földkiadó
bizottság a tanya körüli földet a részarány földtulajdonos tulajdonába adja."
7.§
Az Fkb. 8.§-a a következõ (8) bekezdéssel egészül ki:
"(8) A tanya körüli föld tulajdonba adásánál elsõsorban annak a tanya
tulajdonosnak az igényét kell kielégíteni, aki az általa bármilyen címen
használt föld kiadását kéri. A többi tanya tulajdonossal szemben elsõbbséget
élvez az is, aki a meglévõ tanyájához csatlakozó olyan föld kiadását kéri,
amelynek bevitelével keletkezett a részarány-földtulajdona."
8.§
Az Fkb. a 9.§-a után a következõ 9/A és 9/B §-okkal egészül ki:
"9/A.§ (1) A földkiadó bizottság a részarány-földtulajdonnak megfelelõ
föld és a tanya tulajdonost megilletõ tanya körüli föld kiadásával, illetõleg
a részarány-földtulajdon helyének meghatározásával kapcsolatos feladatait
1995. március 3l. napjáig látja el.
(2) Ha a földkiadó bizottság feladatait nem hajtja végre, az (1)
bekezdésben meghatározott határidõ elteltétõl számított 15 napon belüli
idõpontra összehívja a részarány-földtulajdonosok közgyûlését. A közgyûlés
összehívása iránt az FM hivatal haladéktalanul intézkedik, ha azt a földkiadó
bizottság elmulasztja. A tulajdonosokat a közgyûlés összehívásáról a helyben
szokásos módon, hírdetmény útján értesítik. Az így összehívott közgyûlés a
megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes. Határozatait szótöbbséggel
hozza.
(3) A (2) bekezdés szerinti közgyûlés
a/ 1995. december 31. napjáig terjedõ idõtartamra meghosszabbítja a
földkiadó bizottság mûködését, vagy új földkiadó bizottságot választ, vagy
b/ megállapítja a földkiadó bizottság megszûnését és errõl értesíti az FM
hivatalt.
9/B.§ (1) Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A.§
(3) bekezdésének a/ pontjában meghatározott határidõig sem fejezi be, vagy a
közgyûlés még ezt megelõzõen megállapítja megszûnését, a földkiadó bizottság a
még jogerõs határozattal le nem zárt, folyamatban levõ földkiadási ügyeket
átteszi az FM hivatalhoz.
(2) Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezése szerint hozzá áttett
ügyekben a 4/B.§ (5) bekezdésének rendelkezése szerint járt el.
9.§
Az Fkb a 11/A.§-a után a következõ 11/B.§-sal egészül ki:
"11/B.§ (1) A földkiadó bizottságnak a 11.§ (1) bekezdésben meghatározott
érdemi határozatát elõkészítõ eljárásában kirendelt szakértõ mûködik közre.
(2) A szakértõt a földkiadó bizottság megkeresése alapján az FM hivatal
rendeli ki a saját, illetõleg a földhivatal vagy a megyei kárrendezési hivatal
megfelelõ szakértelemmel rendelkezõ dolgozói közül. A szakértõi névjegyzék
összeállítását és a szakértõ kirendelésére vonatkozó eljárás részletes
szabályait a földmûvelésügyi miniszter rendelettel állapítja meg.
(3) A szakértõ feladata, hogy szakmai és technikai segítséget nyújtson a
földkiadó bizottságnak az ingatlannyilvántartási bejegyzésre alkalmas érdemi
határozatok meghozatalában és a keletkezett adatok feldolgozásában. Az
Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal és a megyei kárrendezési hivatalok
a keletkezett adatok feldolgozásában és országos összesítésében szakmai és
technikai segítséget nyújtanak.
(4) Feladata ellátása érdekében a szakértõvel közölni kell minden
szükséges, továbbá általa igényelt tényt és adatot.
(5) Ha a szakértõ a rendelkezésére bocsátott adatok alapján megállapítja,
hogy a földkiadó bizottság nem e törvény rendelkezései szerint jár el, e
tényrõl a 4/A. § (1) bekezdése szerinti intézkedés céljából haladéktalanul
értesíti az FM hivatalt.
10.§
Az Fkb. 12.§ (4) bekezdése a következõ rendelkezéssel egészül ki:
"A földrészletek megközelítésére szolgáló közutak kialakításához
szükséges terület AK értékével a kiadásra kerülõ részarány földtulajdonokat
kártalanítás nélkül arányosan csökkenteni kell."
11.§
Az Fkb. 14.§-a a következõ (5) bekezdéssel egészül ki:
"(5) Ha az (1)-(2) bekezdések szerint a szövetkezet földhasználati joga
nem szûnt meg, az legkésõbb 1995. december 31. napjával megszûnik."
12.§
Az Fkb. a következõ 15.§-sal egészül ki:
"15.§ Ha a 4/B.§ vagy a 9/B.§ szerint az FM hivatal látja el a részarány-
földtulajdonnak megfelelõ föld kiadásával illetõleg helyének meghatározásával
kapcsolatos feladatokat a kiadásra kerülõ föld tulajdonjogának
ingatlannyilvántartási bejegyzésére irányuló eljárás illetékmentességére,
továbbá a kiadott föld önálló ingatlanná alakításával kapcsolatos költségek
visszatérítésére vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók."
13.§
(1) Ez a törvény a kihírdetését követõ 15. napon lép hatályba.
Hatálybalépésével egyidejûleg az Fkb. 6.§ (3) bekezdés b/ pontjának "illetõleg
meglévõ tanyájához csatlakozó terület bevitelével" szövegrésze, 7.§ -ának (3)
bekezdése, és 12.§-ának (5) bekezdése hatályát veszíti.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben megállapítsa azokat a
célokat, amelyek megvalósítása érdekében a szövetkezet használatában álló,
kárpótlási földalapba tartozó állami tulajdonú föld az önkormányzat kérelmére
tulajdonába átengedhetõ.
INDOKOLÁS
a földrendezõ és a földkiadó bizottságokról szóló
1993. évi II. törvény módosításáról
szóló törvényjavaslathoz
Általános indokolás
A földrendezõ és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a
továbbiakban: Fkb) 1993. január 23. napja óta szervezett kereteket és eljárást
biztosított a részarány földtulajdonok kiadásához.
Az eltelt idõszak alatt összesen 29 bizottságtól érkezett a földhivatalhoz a
teljes tulajdonosi kört felölelõ ingatlannyilvántartási bejegyzésre is
alkalmas földkiadási határozat. Ez a tény önmagában a földkiadási eljárások
körüli zavarokra utal, mivel mintegy 1300 mûködõ földkiadó bizottsággal lehet
számolni. A Fkb alapján megalakult földkiadó bizottságok mintegy 20 %-a
formálisan is beszüntette mûködését.
A földhivatali adatok szerint a földkiadó bizottságoknak mintegy 1 millió 600
ezer tulajdonos részére kellene földkiadási határozatot hoznia. Az érintett
földterület nagysága mintegy 2 millió 600 ezer hektár, az ország
földterületének 28 %-a.
A földkiadó bizottságok az Fkb. alapján általában szövetkezetenként
megválasztott társadalmi bizottságok, amelyben az adott szövetkezet földjeinek
tag és nem tag tulajdonosai képviseltetik magukat. A bizottságok nem
minõsülnek államigazgatási szervnek jóllehet a földkiadás ügyében hozott
határozataik államigazgatási határozatok. E határozat ellen az államigazgatás
rendes jogorvoslati rendje szerinti fellebbezésnek van helye a megyei
földmûvelésügyi hivatalhoz. A bizottság mûködésének feltételeit a helyi
önkormányzat biztosítja az állami költségvetés terhére.
A bizottságok összetételének és mûködésének vázolt megszervezése azon alapul,
hogy a részarány földtulajdonok esetében meglévõ, létezõ tulajdonról van szó,
amelynek csupán a földrajzi helye nincs meghatározva. Ebben a kérdésben
viszont a döntést vagyis a tulajdon helyének meghatározását (a föld kiadását)
külsõ kényszer kizárásával a tulajdonosok közösségére indokolt bízni.
A földkiadás folyamatának legfõbb akadálya a bizottságok szakmai ismereteinek
hiánya, a végrehajtás szakmai támogatásának megoldatlansága. A munka
felgyorsítását eredményezõ kényszerítõ eszközök hiányában a földkiadások
országos befejezésének idõpontja jelenleg bizonytalan.
A Javaslat azokat a módosításokat tartalmazza, amelyektõl a fenti problémák
megoldása várható. A javasolt módosítások az érdekképviseletek olyan
elgondolásait figyelembe vették, amelyek a földkiadás 1993-ban meghatározott
és folyamatba tett rendjével összeegyeztethetõk voltak.
Részletes indokolás
Az 1. §-hoz
Az Fkb. 4. § (2) bekezdésében foglalt jelenlegi rendelkezés szerint a
földkiadó bizottság a tagjai kétharmadának jelenlétében határozatképes. A
nagylétszámú földkiadó bizottságok mûködésének megkönnyítése érdekében a
Javaslat szerint a földkiadó bizottság a tagok legalább felének jelenléte
esetén már határozatképessé válik.
A 2. §-hoz
A Fkb. 6. § (3) bekezdése a földkiadási kérelmekkel kapcsolatban teljesítési
sorrendet határoz meg arra az esetre, ha a föld valamennyi kérelem
kielégítésére nem elegendõ. A teljesítési sorrendben jelenleg nem szerepel
annak a részarány-földtulajdonosnak a földkiadási kérelme, akinek a részarány-
földtulajdona nem földbeviteli kötelezettség alapján és nem is a
szövetkezetekrõl szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépésérõl és az átmeneti
szabályokról szóló 1992. évi II. törvény alapján, hanem egyéb módon
keletkezett.
A 3. §-hoz
Az Fkb. 7. § (3) bekezdése jelenleg lehetõvé teszi, hogy a földkiadó bizottság
közremûködésével a részarány-földtulajdonosok saját költségükre önálló
ingatlanok kialakítását kérjék. A Javaslat annak érdekében, hogy az eljárást
meggyorsítsa, az Fkb. hivatkozott szabályát hatályon kívül helyezi. Ezzel
összefüggésben egyidejûleg, az Fkb. 7. § (4) bekezdését a Javaslat akként
módosítja, hogy a földkiadással érintett földrészlet - miután annak
tulajdonosait a bizottság egyezséggel, vagy sorsolással megállapítja - közös
tulajdonba kerül.
A 4. §-hoz
A Fkb. jelenlegi szabályai nem rendezik a részarány földtulajdonos által
szõlõ, gyümölcsös ültetvénnyel betelepített föld aranykorona értékének
növekedésébõl eredõ kérdéseket, olyan esetben, amikor a részarány
földtulajdonos az általa betelepített földet kapja utóbb tulajdonába. A
telepítés következtében olyan ellentmondásos helyzet alakul ki, hogy a föld
aranykorona értéke megnövekszik, miközben a területnagysága változatlan marad.
A szabályozás hiányosságának következményei különösen szembeötlõk pl. a
szakszövetkezeti tagoknál, akik a szövetkezetbe bevitt eredeti földjükön
gazdálkodtak tovább, de miután azon telepítést végeztek a megnövekedett
aranykorona érték miatt az eredeti földjüknek csak egy részét kaphatják vissza
tulajdonukba. A Javaslat ezekben az esetekben lehetõvé teszi az aranykorona
érték figyelmen kívül hagyását, a részarány-földtulajdonos az általa
eredetileg bevitt föld nagyságának megfelelõ területû földet kaphat vissza. A
rendelkezés alkalmazása azonban azzal járhat, hogy a részarány-tulajdonosok
földalapjába kijelölt föld nem elegendõ valamennyi részarány-földtulajdonos
igényének kielégítésére. A Javaslat szerint ebben az esetben a földalap
bõvíthetõ a kárpótlásra ki nem jelölt, olyan szövetkezeti földekbõl amelyeket
a szövetkezet közgyûlése nem adott a tagok tulajdonába az Ámt. 25.§-a
végrehajtása során.
A Javaslat szerint a földalap a kárpótlási földalap legfeljebb két
százalékának átcsoportosításával is bõvíthetõ, amennyiben még az árverések nem
fejezõdtek be. A hiányzó földterületet az állam köteles a kárpótlási árverés
céljára elkülönített állami földterület terhére pótolni, ha az másként nem
lehetséges. A Javaslat nem zárja ki a pénzbeni kártalanítás lehetõségét sem.
A földalapok módosítására az Fkb. 13. § (3) bekezdése szerinti eljárás
szabályainak megfelelõ alkalmazásával kerülhet sor.
Az 5. §-hoz
Az Fkb. 8.§ (4) bekezdésének új c/ pontja egyértelmûvé teszi, hogy a
kárpótlásra nem jogosult részarány-földtulajdonos földjét is a tanyája mellett
kell kiadni, függetlenül attól, hogy ott használt-e korábban földet vagy sem.
(A kárpótlásra jogosult részarány-földtulajdonos esetében ezt a lehetõséget az
Fkb. korábbi szabályai is tartalmazzák.) A javasolt kiegészítõ rendelkezés
azokra a tanya körüli földekre vonatkozik, amelyek a részarány-földtulajdon
fedezetére szolgáló földalapban vannak.
A 6. §-hoz
Az Fkb. 8.§ (7) bekezdésének a Javaslat szerinti kiegészítése felhatalmazza a
földkiadó bizottságot a részarány-földtulajdonos által igényelt tanya körüli
földek tulajdonba adására. Korábban a földkiadó bizottság a részarány-
földtulajdonost tulajdonba adás nélkül csak ideiglenesen helyezhette birtokba.
Az ideigleges birtokba helyezés azonban nem vált végleges tulajdonná, ha a
tanya körüli földre más olyan részarány-földtulajdonos is igényt tartott, aki
a teljesítési sorrendben a tanya tulajdonosát megelõzte.
A 7. §-hoz
Az Fkb. 8.§-ának új (8) bekezdésében foglalt rendelkezéssel lehetõvé válik a
tanya tulajdonosa számára, hogy a tanyája mellett használt földet a
részaránytulajdona fejében megkapja. Ez a föld rendszerint a volt háztáji,
vagy a tulajdonos által haszonbérelt föld. Elsõbbséget élvez az a
tanyatulajdonos is, akinek részarány-tulajdona a tanyája melletti föld
bevitelével keletkezett.
A 8. §-hoz
A Javaslat a földkiadások meggyorsítása érdekében meghatározza a jelenlegi
földkiadó bizottságok mûködésének végsõ határidejét. A benyújtott és a
folyamatban lévõ földkiadási kérelmek kielégítése érdekében e bizottságok
mûködése 1995. március 31. napjáig tart. Ha a földkiadó bizottság a feladatait
nem teljesíti, e határidõ elteltétõl számított 15 napon belül köteles
összehívni a részarány-földtulajdonosok közgyûlését. A közgyûlés összehívása
iránt a megyei (fõvárosi) földmûvelésügyi hivatal intézkedik, ha a bizottság
ezt a kötelezettségét elmulasztja. A közgyûlés 1995. december 31. napjáig
terjedõ idõszakra meghosszabbíthatja a földkiadó bizottság mûködését,
illetõleg új földkiadó bizottságot választhat, vagy megállapítja a földkiadó
bizottság megszûnését. Ez utóbbi esetben vagy a földkiadó bizottság mûködésére
megállapított végsõ határidõ (1995. december 31.) elteltével a még jogerõs
határozattal le nem zárt földkiadási ügyeket a megyei (fõvárosi)
földmûvelésügyi hivatal átveszi és végrehajtja a földkiadásokat az Fkb. 4/B. §
(5) bekezdésében meghatározott módon.
A Javaslat ezzel a rendelkezéssel kívánja befolyásolni, mintegy "sürgetni" a
jelenleg mûködõ földkiadó bizottságok munkáját.
A 9. §-hoz
Megfelelõ szakmai segítséget kell biztosítani a földkiadó bizottságok számára
annak érdekében, hogy az Fkb. 11.§-ában meghatározott érdemi határozatok
ingatlannyilvántartási bejegyzésre alkalmas formában és tartalommal
készüljenek. Ennek érdekében az elõkészítõ eljárásba megfelelõ szakmai
képzettséggel rendelkezõ szakértõk bekapcsolása indokolt. A Javaslat szerint a
szakértõket az FM hivatal rendeli ki, a saját illetõleg a földhivatal vagy a
megyei kárrendezési és kárpótlási hivatal dolgozói közül. A kirendelt szakértõ
részvétele az elõkészítõ eljárásban kötelezõ, az iratokba bármikor betekinthet
és értékeli a földkiadó bizottság eljárását. Ezzel összefüggésben intézkedést
kezdeményezhet az FM hivatalnál az Fkb. 4/A.§ (1) bekezdésének alkalmazására.
A szakértõi munkához az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal és a hozzá
tartozó megyei hivatalok technikai segítséget nyújtanak. Ez a segítségnyújtás
kiterjed a földkiadás valós helyzetének felmérésére, a földkiadási határozatok
bejegyzésre alkalmas formában való elkészítésére, a keletkezett adatok
feldolgozására. Ezáltal a bizottságok mûködési költsége jelentõsen csökkenhet.
A szakértõi névjegyzék összeállítására és a szakértõ kirendelésére vonatkozó
eljárás szabályainak meghatározására a Földmûvelésügyi Minisztérium kap
felhatalmazást.
A 10. §-hoz
Az Fkb. 12.§ (4) bekezdésének a Javaslat szerinti módosítása rendezi azt a
kérdést, hogy a kiadott földek megközelítéséhez szükséges úthálózat területét
a részarány-földtulajdonok terhére kell biztosítani. A földtulajdonos az
aranykorona csökkentése miatt, ami végsõ soron a tulajdonának csökkentését
jelenti, nem igényelhet kártalanítást. A Javaslat ugyanis abból indul ki, hogy
az utak kialakítása a földrészletek megközelítéséhez szükséges és ezáltal
éppen a tulajdonjog, illetõleg az abból eredõ részjogosítványok gyakorlása
alkotmányos lehetõségének megteremtése érdekében elkerülhetetlenül indokolt.
Az érintettek tulajdonjoga - utak kialakítása nélkül - a földek megközelítése
céljából útszolgalommal lenne korlátozható. A kialakításra kerülõ utak
tulajdonjogának kérdését egyébként az Fkb. 12. § (4) bekezdése már korábban
eldöntötte, amikor kimondta, hogy a kialakítandó földrészletek
megközelíthetõsége érdekében kitûzött helyi közutak a települési önkormányzat
tulajdonába kerülnek. Az utak fenntartásának költségei tehát az önkormányzatot
terheli. A javasolt módosítás csupán a hivatkozott korábbi rendelkezések
szükséges kiegészítését jelenti.
A 11. §-hoz
A földkiadó bizottságok megszûnésével összefüggésben legkésõbb 1995. december
31. napjával megszûnik a szövetkezeti közös földhasználat jogintézménye.
A 12. §-hoz
A Javaslat szerint a kiadásra kerülõ föld tulajdonjogának ingatlan-
nyilvántartási bejegyzésére irányuló eljárás illetékmentessége, továbbá a
kiadott föld önálló ingatlanná alakításával kapcsolatos költségek
visszatérítésére vonatkozó igények megszûnnek abban az esetben, ha a
földkiadási feladatokat az FM hivatal látja el. A Javaslat ezzel a
módosítással is ösztönözni szeretné a földkiadó bizottságokat arra, hogy a
földkiadásokat ütemesen végezzék, az FM hivatalok bekacsolására lehetõleg ne
kerüljön sor.
A 13. §-hoz
Felhatalmazást kap a Kormányt arra, hogy jogszabályban meghatározhassa azokat
a célokat, amelyek megvalósítása érdekében a szövetkezet használatában álló
olyan földeket engedjen át az önkormányzat tulajdonába, amelyeket idõközben az
állam tulajdonából a kárpótlási földalapba jelöltek ki.
fkbindok
9
FÖLDMÛVELÉSÜGYI MINISZTER
IGAZSÁGÜGY-MINISZTER
ELÕTERJESZTÉS
a
Kormány részére
a földrendezõ és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II.törvény
módosításáról és kiegészítésérõl
A földkiadások jelenlegi helyzete
A földrendezõ és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Fkb.)
1993. január 23-án lépett hatályba. Az Fkb. a szövetkezetekrõl szóló 1992. évi
I. tv. hatálybalépésérõl és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. tv.
(Ámt.) alapján a mezõgazdasági szövetkezetek közös használatában álló
földterületekbõl a részarány-földtulajdonosok tulajdonaként elkülönített
mintegy 2 millió 600 ezer hektár földterület kiadásának szervezeti- és
eljárási rendjét szabályozza. Az említett földterületbõl - amelynek zöme a
korábbi földrendezések során kialakított nagyüzemi tábla - kell a részarány-
tulajdonosok által megválasztott földkiadó bizottságoknak teljesíteniük a
ténylegesen benyújtott 1 millió 285 ezer darab földkiadási kérelmet, az Fkb.
által szabályozott eljárási rendben.
A földkiadó bizottságok - és a korábban más célra létrehozott - földrendezõ
bizottságok - mûködésére a 79/1994.(V.19.) Korm. rend. mintegy 400 millió
forintot biztosított. A földkiadó bizottságok eddig a benyújtott 1285 ezer
földkiadási kérelem mintegy 40 %-át bírálták el jogerõsen, a legfrissebb
adatok szerint 514.424 darabot. Az 1300 földkiadó bizottság közül eddig 29
fejezte be úgy tevékenységét, hogy ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre
alkalmas módon elõkészített és lezárt anyagot adott át a földhivatalnak.
További 70 bizottság készre jelentette munkáját, amit azonban a
földhivataloknak felül kell vizsgálniuk, mivel a rendelkezésre álló
aranykorona (AK) mennyisége és a kiadott AK mennyisége nem egyezik. Körülbelül
200-250-re becsülhetõ azoknak a földkiadó bizottságoknak a száma, amelyek
valamilyen oknál fogva nem mûködnek. Erre nézve pontos adatok nem állnak
rendelkezésre, tekintettel arra, hogy a földkiadó bizottságok, a részarány-
tulajdonosok választott testületei, nem államigazgatási szervek, semmilyen
hatóságnak nem tartoznak felelõsséggel, beszámolási kötelezettségük nincs.
Amennyiben a földkiadó bizottság nem, vagy kifejezetten törvényellenesen
mûködik, az Fkb. rendelkezésének megfelelõen a részarány-tulajdonosok
kezdeményezése alapján a megyei földmûvelésügyi hivatal (FM hivatal) a
részarány-tulajdonosok közgyûlésének összehívását kezdeményezi az önkormányzat
jegyzõjénél. A közgyûlés döntése szerint új földkiadó bizottságot választhat,
vagy felkérheti az FM hivatalt a földkiadás végrehajtására. Tudomásunk szerint
ilyen felkérés még nem érkezett az FM hivatalokhoz.
A kormányprogram, felismerve a földkiadás végrehajtása körüli gondokat, a
"Mezõgazdaság" címû II. részében feladatként határozta meg: "A kárpótlási-és
részarányföldalapok kijelölésének, kimérésének felgyorsítását. Ezzel
párhuzamosan a földkiadó bizottságokról szóló törvény módosítását".
Az Fkb. módosítására vonatkozó javaslatok
1. Az Fkb. végrehajtása körüli gondok megoldása érdekében meg kell határozni a
földkiadó bizottságok mûködésének végsõ határidejét. A határidõ elteltével a
földkiadó bizottságok megszünnek. A még földkiadási határozattal ki nem adott,
illetõleg a részarány-földtulajdon helyének meghatározása során közös
tulajdonba nem került földrészleteket, ezt követõen a még ki nem elégített AK
igények arányában a részarány földtulajdonosok közös tulajdonának kell
tekinteni. Erre a közös tulajdonra a Ptk-nak a rendelkezéseit kell alkalmazni.
A benyujtott és folyamatban levõ földkiadási kérelmek kielégítése érdekében
1995. március 31. napjáig biztosítani kell a földkiadó bizottságok mûködését.
E határidõ eredménytelen elteltét követõen ismét össze kell hívni a részarány-
tulajdonosok közgyûlését. A közgyûlés 1995. december 31. napjáig terjedõ
idõszakra meghosszabbíthatja a földkiadó bizottság mûködését illetõleg új
földkiadó bizottságot választhat, vagy megállapítja a földkiadó bizottság
megszûnését.
A földkiadó bizottság mûködésére megállapított végsõ határidõ (1995. december
31.) elteltével a még jogerõs határozattal le nem zárt, folyamatban levõ
földkiadási ügyeket az FM hivatal veszi át és végrehajtja az Fkb. 4/B.§ (5)
bekezdésében meghatározott módon a földkiadást illetõleg a részarány-
földtulajdon helyének meghatározását. (Lásd a törvény-tervezet 7.§-át.)
2. Az Fkb. hiányos vagy nem egyértelmû rendelkezései miatt szükség van az Fkb.
egyes további rendelkezéseinek módosítására is. Ezek a következõk:
a/ Meg kell könnyíteni a nagy létszámú földkiadó bizottságok mûködését.
Ennek érdekében módosítani kell az Fkb. 4.§ (2) bekezdésében a földkiadó
bizottság határozatképességére vonatkozó rendelkezést.
b/ Az Fkb. 6.§ (3) bekezdésében meghatározott teljesítési sorrendet ki
kell egészíteni azzal az esettel, amikor a részarány-földtulajdon nem a
beviteli kötelezettség és nem az Ámt. végrehajtása során, hanem egyéb módon
(pl. átruházással) keletkezett.
c/ A Fkb. jelenlegi szabályai nem rendezik a részarány földtulajdonos
által szõlõ, gyümölcsös ültetvénnyel betelepített föld aranykorona értékének
növekedésébõl eredõ kérdéseket, olyan esetben, amikor a részarány
földtulajdonos az általa betelepített földet kapja utóbb tulajdonába. A
telepítés következtében olyan ellentmondásos helyzet alakul ki, hogy a föld
aranykorona értéke megnövekszik, miközben a területnagysága változatlan marad.
A szabályozás hiányosságának következményei különösen szembeötlõk pl. a
szakszövetkezeti tagoknál, akik a szövetkezetbe bevitt eredeti földjükön
gazdálkodtak tovább, de miután azon telepítést végeztek a megnövekedett
aranykorona érték miatt az eredeti földjüknek csak egy részét kaphatják vissza
tulajdonukba. A rendelkezés végrehajtása azt eredményezi, hogy a részarány-
tulajdonosok kielégítésére elkülönített földalap AK értéke a konkrét esetben
nem fedezi az igényeket. Ezért szükség szerint ki kell egészíteni a részarány-
tulajdonosok földalapját. Erre három lehetõség kinálkozik a következõ
sorrendben.
- A földalap bõvíthetõ a kárpótlásra ki nem jelölt, olyan szövetkezeti
földekbõl amelyeket a szövetkezet közgyûlése nem adott a tagok tulajdonába az
Ámt. 25.§-a végrehajtása során.
- A földalap bõvíthetõ a kárpótlási földalap legfeljebb két százalékának
átcsoportosításával, amennyiben még az árverések nem fejezõdtek be.
- A hiányzó földterületet az állam köteles a kárpótlási árverés céljára
elkülönített állami földterület terhére pótolni. (Lásd az Fkb. új 7/A.§-át.)
d/ Az Fkb. 8.§ (4) bekezdésének új c/ pontja egyértelmûvé teszi, hogy a
kárpótlásra nem jogosult részarány-földtulajdonos földjét is a tanyája mellett
kell kiadni, függetlenül attól, hogy ott használt-e korábban földet vagy sem.
(A kárpótlásra jogosult részarány-földtulajdonos esetében ezt a lehetõséget az
Fkb. jelenlegi szabályai tartalmazzák.) A kiegészítõ rendelkezés azokra a
tanya körüli földek vonatkozik, amelyek a részarány-földtulajdon fedezetére
szolgáló földalapban vannak.
e/ Az Fkb. 8.§ (7) bekezdésének kiegészítése felhatalmazza a földkiadó
bizottságot a részarány-földtulajdonos által igényelt tanya körüli földek
tulajdonba adására. Korábban a földkiadó bizottság a részarány-földtulajdonost
tulajdonba adás nélkül csak ideiglenesen helyezhette birtokba. Az ideigleges
birtokba helyezés azonban nem vált végleges tulajdonná ha a tanya körüli
földre más olyan részarány-földtulajdonos is igényt tartott, aki a teljesítési
sorrendben a tanya tulajdonosát megelõzte.
f/ Az Fkb. 8.§-ának új (8) bekezdésében foglalt rendelkezéssel lehetõvé
válik a tanya tulajdonosa számára, hogy a tanyája mellett használt földet a
részaránytulajdona fejében megkapja. Ez a föld rendszerint a volt háztáji,
vagy a tulajdonos által haszonbérelt föld. Elsõbbséget élvez az a
tanyatulajdonos is, akinek részarány-tulajdona a tanyája melletti föld
bevitelével keletkezett.
g/ Megfelelõ szakmai segítséget kell biztosítani a földkiadó bizottságok
számára annak érdekében, hogy az Fkb. 11.§-ában meghatározott érdemi
határozatok ingatlannyilvántartási bejegyzésre alkalmas formában és
tartalommal készüljenek. Ennek érdekében az elõkészítõ eljárásba megfelelõ
szakmai képzettséggel rendelkezõ szakértõk bekapcsolása indokolt. A
szakértõket az FM hivatal rendeli ki, a saját illetõleg a földhivatal vagy a
megyei kárrendezési és kárpótlási hivatal dolgozói közül. A kirendelt szakértõ
részvétele az elõkészítõ eljárásban kötelezõ, az iratokba bármikor betekinthet
és értékeli a földkiadó bizottság eljárását. Ezzel összefüggésben intézkedést
kezdeményezhet az FM hivatalnál az Fkb. 4/A.§ (1) bekezdésének alkalmazására.
A szakértõi munkához az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal és a hozzá
tartozó megyei hivatalok technikai segítséget nyújtanak. Ez a segítségnyújtás
kiterjed a földkiadás valós helyzetének felmérésére, a földkiadási határozatok
bejegyzésre alkalmas formában való elkészítésére, a keletkezett adatok
feldolgozására. Ezáltal a bizottságok mûködési költsége jelentõsen csökkenhet.
A szakértõi névjegyzék összeállítására és a szakértõ kirendelésére vonatkozó
eljárás szabályainak meghatározására az FM kap felhatalmazást. (Lásd az Fkb.
új 11/B §-át)
h/ Az Fkb. 12.§ (4) bekezdésének módosítása rendezi azt a kérdést, hogy a
kiadott földek megközelítéséhez szükséges úthálózat területét a részarány-
földtulajdonok terhére kell biztosítani. A földtulajdonos az aranykorona
csökkentése miatt, ami végsõ soron a tulajdonának csökkentését jelenti, azért
nem igényelhet kártalanítást, mivel utak kialakítása nélkül a földje
megközelíthetetlenné válna. Az ezáltal bekövetkezõ gazdálkodási nehézségek
nagyobb hátrányt jelentenének a tulajdonos számára, mint az aranykorona érték
csökkenésébõl eredõ földterület elvesztése. A szabály az utak kialakításával
összefüggésben az érintett részaránytulajdonok aranykorona értékének arányos
csökkentését írja elõ.
i/ A földkiadó bizottságok megszûnésével összefüggésben legkésõbb 1995.
december 31. napjával megszûnik a szövetkezeti közös földhasználat
jogintézménye. (Lásd az Fkb. 11. §-ának új (5) bekezdését)
j/ Fel kell hatalmazni a Kormányt arra, hogy jogszabályban
meghatározhassa azokat a célokat, amelyek megvalósítása érdekében a
szövetkezet használatában álló olyan földeket engedjen át az önkormányzat
tulajdonába, amelyeket idõközben az állam tulajdonából a kárpótlási földalapba
jelöltek ki. (Tervezet 12.§ (2) bek.)
Az Fkb. módosítására vonatkozó javaslatok elfogadásával a földkiadás folyamata
felgyorsítható, az eljárás pedig egyszerûbbé és bizonyos fokig ellenõrizhetõvé
válik. Tekintettel arra, hogy a tervezet meghatározza a földkiadó bizottságok
mûködésének idõbeli korlátait, az új rendelkezések mielõbbi hatálybalépése
indokolt. Ezért javasoljuk a törvényjavaslat-tervezet sürgösséggel történõ
elõterjesztését.
A földrendezõ és a földkiadó bizottságok mûködési kiadásai
A földrendezõ és a földkiadó bizottságok mûködési kiadásainak a helyi
önkormányzatok részére történõ megtérítése mértékérõl és módjáról szóló
79/1994.(V.19.) Korm. rendelet a földkiadó bizottságok mûködési kiadásainak
biztosítására részarány-tulajdonosonként kétszázötven forintot irányzott elõ.
Ez a feladat végrehajtására összesen mintegy négyszáz millió forint
költségvetési támogatást jelentett. Jelenleg mintegy százötven millió forint
áll már csak rendelkezésre ebbõl az összegbõl, annak ellenére, hogy a feladat
teljesítésének 60 %-a még hátra van. Véleményünk szerint a Kormányrendeletet
módosítani kell. A részarány-tulajdonosonkénti normatívát fel kell emelni
legalább háromszázötven forintra. A keletkezõ költségigényt az 1995. évi
költségvetésben tervezni kell.
A tárcaegyeztetés során el nem fogadott észrevételek összefoglalása
1. Miniszterelnöki Hivatal (Dr.Müller György helyettes államtitkár)
A Miniszterelnöki Hivatal véleménye szerint a tervezet 11.§ (2) bekezdésében a
Kormány részére adott felhatalmazás ellentétes az 1992. évi II.törvény (Ámt.)
25.§ (4) bekezdésében foglaltakkal. A rendelkezés a szövetkezetek
használatában lévõ olyan állami földeket, amelyek a kárpótlási árverésen nem
keltek el, az önkormányzatok tulajdonába adta.
Megjegyzés: a Miniszterelnöki Hivatal véleménye azon az ellentmondáson alapul,
hogy az Ámt. hivatakozott rendelkezése ellenére a 163/1993.(XI.30.) Korm.
rendelet, amely 1993. december 5-én lépett hatályba, elrendelte, hogy ezeket
a földeket a határidõ nélkül árverezhetõ kárpótlási földalapba jelölje ki a
privatizációért felelõs tárcanélküli miniszter. A kijelölés megtörtént.
2. Belügyminisztérium
Nem ért egyet azzal, hogy amennyiben a földkiadó bizottság a feladatait nem
hajtja végre és emiatt a részarány-földtulajdonosok közgyûlését össze kellene
hívnia, a közgyûlés összehívása iránt a jegyzõ intézkedik ha ezt a bizottság
elmulasztja.
Megjegyzés: az Fkb. korábban is a jegyzõ feladatává tette a részarány-
földtulajdonosok közgyûlésének összehívását.
3. Agrárkoordinációs Fórum, Magyar Agrárkamara
Annak a jogosultnak az ügyével, aki csak a földkijelölést kéri, de nem kéri
egyidejüleg a föld kimérését is, a bizottságok ne foglalkozzanak.
A földkiadó bizottságok tevékenységét nem célszerû végsõ határidõhöz kötni,
azt szakaszolni kell, pl. azzal, hogy a bizottságoknak minden évben
teljesíteni kell a kiadás iránti igényeket.
Megjegyzés: ezek az észrevételek az Fkb. alapkoncepciójával, a földkiadási
eljárás eddig szabályozott rendjével ellentétesek, nem értékelhetõk.
4. Közlekedési, Hírközlési és Vizügyi Minisztérium
Javasolja a tervezet szerinti 1995. március 31.-i határidõt 1995. június 30.
napjában meghatározni.
Megjegyzés: a javaslat elfogadása azt jelentené, hogy a részarány-
földtulajdonosok közgyûlése által megválasztott új földkiadó bizottság
mûködésének az idõszaka rövidülne le. Ez a bizottság ugyanis 1995. december
31.-ig mûködhet.
5. Népjóléti Minisztérium
A földkiadó bizottság szerepének megszûnése azzal jár, hogy egyidejüleg
megszûnik vagy legalábbis rendezetlenné válik a bizottságok földrendezõ
tevékenysége is. A kárpótlási földek ideiglenes birtokbaadása, amely e
bizottságok földrendezési feladata, nem folytatódna tovább, mivel a
földhivatalok nem tudják a földkiméréseket idõben elvégezni.
Megjegyzés: a vélemény az ideiglenes birtokbaadás félreértésén alapul, a ki
nem mért földeket ugyanis nem lehet ideiglenesen birtokba adni.
6. Országos Mûszaki Fejlesztési Bizottság
Az új 7/A.§ utolsó mondatát - a további jogvitáknál minimális támpont
igényével - kiegészíteni javasolja a bejegyzés alapjául szolgáló változás
bizonyító erejû nem ingatlannyilvántartási dokumentálásával.
Javasolja, hogy a földkiadásokhoz kijelölt területek tehermentességének
vizsgálatát - ahol ez még nem történt volna meg - a földhivatalok és az
érintett pénzintézetek mielõbb kezdjék meg.
Megjegyzés: ezek a javaslatok az Fkb. által szabályozott eljárás tükrében nem
értelmezhetõk.
7. Állami Vagyonkezelõ Részvénytársaság
A tervezet legnagyobb hibájának tartja 9.§-ban foglalt rendelkezést, amely
kártalanítás nélkül csökkenti a magánszemély tulajdonát az utak területével.
Tekintettel arra, hogy a közutak az Fkb. 12.§ (4) bekezdése szerint a
települési önkormányzatok tulajdonába kerülnek, a rendelkezés - az ÁVRt
véleménye szerint - sérti az Alkotmány 13.§ (2) bekezdésében foglaltakat.
Megjegyzés: az újonnan kialakuló földtulajdonok megközelítéséhez szükséges
utak kialakítására más megoldás nincs.
Budapest, 1994. október 17.
Dr.Vastagh Pál Dr.Lakos László
HATÁROZATI JAVASLAT
1. A Kormány a földrendezõ és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi
II.törvény módosításáról és kiegészítésérõl szóló elõterjesztést, valamint
törvényjavaslat-tervezetet elfogadja és ez utóbbit sürgõs tárgyalást kérve az
Országgyûlés elé terjeszti.
2. A földkiadó bizottságok mûködési többletkiadásait az 1995. évi költségvetés
tervezésénél figyelembe kell venni a 79/1994.(V.19.) Korm. rendelet
módosításától függõen.
Felelõs: Pénzügyminisztérium
földkiad