Magyar Köztársaság Kormánya
T/251..sz.
T Ö R V É N Y J A V A S L A T
az egyes elkülönített állami pénzalapokról szóló
1992. évi LXXXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
módosításáról és kiegészítésérõl
Elõadó:
Dr.Békesi László
pénzügyminiszter
Budapest, 1994. november
1994. évi .... törvény
Egyes elkülönített állami pénzalapokról
szóló 1992. évi LXXXIII. törvény
módosításáról
1.§
(1) Az egyes elkülönített állami pénzalapokról szóló 1992. évi
LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Alaptv.) 29.§-a (1)
bekezdésének a) pontja a következõ ah) ponttal egészül ki:
/Az Alap bevételi forrásai:
a) a jogerõsen kiszabott környezetvédelmi bírságok/
"ah) egyéb, jogszabályban meghatározott bírság"
(2) Az Alaptv. 29.§-a (1) bekezdésének d) pontja a következõ db)
ponttal egészül ki:
/Az Alap bevételi forrásai:
d) az átengedett adóbevételek/
"db) a bányajáradék törvényben meghatározott része,"
(3) Az Alaptv. 29. §-a következõ (2)-(3) bekezdéssel egészül ki
és a jelenlegi (2)-(3) bekezdés számozása (4)-(5) bekezdésre
változik:
"(2) Az (1) bekezdés szerinti bevételeket - az (1) bekezdés b)
pontjában foglalt források kivételével - 100 %-ban az e
törvényben meghatározottak szerint kell felhasználni (a
továbbiakban: általános felhasználású bevételek). Az (1)
bekezdés b) pontja szerinti bevételek 50 %-ban a
környezetvédelmi termékdíjakról szóló külön törvényben
meghatározott, illetve a bevétel keletkezésével összefüggõ
felhasználású bevételnek (a továbbiakban: kötött felhasználású
bevétel), 50 %-ban általános felhasználású bevételnek
minõsülnek.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bevételek esetén külön törvény,
nemzetközi szerzõdés vagy megállapodás, valamint adományozási
szerzõdés, illetve a közérdekû kötelezettségvállalást tevõ
nyilatkozata a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérõen
rendelkezhet".
2.§
Az Alaptv. 31. §-ának a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"31. § (1) Az Alap bármely bevételi forrása felhasználható:
a) a környezet védelmét közvetlenül elõsegítõ beruházások,
mûszaki intézkedések, a környezetbarát termékek forgalomba
hozatalával kapcsolatos kereskedelmi megoldások, valamint a
környezetvédelmi szemlélet erõsítését szolgáló intézkedések,
akciók (a továbbiakban együtt: fejlesztések) megvalósításához
pályázat útján
aa) vissza nem térítendõ támogatás
ab) kamatmentes, vagy kedvezményes kamatozású visszatérítendõ
támogatás,
ac) hitelgarancia
(továbbiakban együtt: támogatás)
nyújtására,
b) az azonnali beavatkozást igénylõ környezeti károkozás,
illetve veszélyeztetés elhárítását szolgáló beavatkozások
költségeinek - ismert károkozó esetén átmeneti, egyéb esetekben
végleges - finanszírozására,
c) a közcélú környezetvédelmi feladatok finanszírozásához való
hozzájárulásra.
(2) Az Alap bármely bevételének
a) legalább 75 %-át az (1) bekezdés a) pontja szerinti
támogatásokra,
b) 5 %-át az (1) bekezdés b) pontja szerinti feladatokra
tartalékot képezve,
c) fennmaradó részét az (1) bekezdés c) pontja szerinti
feladatokra kell fordítani".
3.§
Az Alaptv. 32. §-ának helyébe a következõ rendelkezés lép:
"32.§ A környezet védelmét közvetlenül elõsegítõ fejlesztések
közé
a) a levegõtisztaság védelmét,
b) a hulladékok káros hatásainak csökkentését, hasznosítását,
ártalmatlanítását és a környezetkímélõ, hulladékszegény
technológiák és termékek bevezetését,
c) a zaj- és rezgésvédelmet,
d) a védett természeti értékek megõrzését, védett természeti
területek természetvédelmi hasznosítását,
e) a vizek mennyiségi és minõségi védelmét,
f) a környezetvédelem ipari hátterének kialakítását és
fejlesztését, valamint
g) a környezet védelmét szolgáló nemzetközi segély-,
együttmûködési és hitelprogramok megvalósítását
szolgáló fejlesztéseken belül a tárgyévben azok tartoznak,
amelyek a Támogatási Irányelvekben (38.§) szereplõ kiemelten
kezelt támogatási célok megvalósítását szolgálják."
4.§
Az Alaptv. 33. §-ának (1) bekezdése következõ f) ponttal
egészül ki és a jelenlegi f) pont megjelölése g) pontra
változik:
/(1) A 31.§ (1) bekezdés c) pontja szerinti feladatok/
"f) bányavállalkozókra át nem hárítható (elmaradt) tájrendezési
feladatok finanszírozása"
5.§
Az Alaptv. 34.§-a a következõ (3) és (4) bekezdéssel egészül ki:
"(3) A 31. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti felhasználást
a miniszter a költségek felmerülésekor esetenként engedélyezi.
(4) a 31. §(1) bekezdés c) pontja szerinti feladatok
finanszírozásáról a miniszter dönt, és a rendelkezésre álló
összeg felhasználási szabályait rendeletben határozza meg."
6.§
Az Alaptv. 36. §-ának a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"36. § (1) Vissza nem térítendõ támogatás adható
önkormányzatnak, közszolgáltatást végzõ többségi önkormányzati,
illetve állami tulajdonban lévõ gazdasági társaságnak az
önkormányzati, illetve állami tulajdonú hányad arányában,
továbbá költségvetési szervnek, alapítványnak, közalapítványnak,
közhasznú társaságnak, köztestületnek, valamint egyesületnek.
(2) A miniszter - a Támogatási Irányelvekben a kiemelten kezelt
támogatási célokhoz rendelt egyedi feltételeknek megfelelõen -
gazdasági társaságnak, egyéni vállalkozónak is adhat vissza nem
térítendõ támogatást, ha ezzel nemzetközi egyezmény teljesítését
segíti elõ, illetve, ha ezzel az egész országra kiterjedõ
kormányzati, ágazati program megvalósulásához járul hozzá."
7.§
Az Alaptv. 37. §-a a következõ (2) bekezdéssel egészül ki és a
jelenlegi (2) - (4) bekezdés számozása (3) - (5) bekezdésre
változik:
"(2) A miniszter az (1) bekezdésben megállapított mértéket
meghaladó támogatást nyújthat a Támogatási Irányelvekben
meghatározott célokra és módon, ha a támogatás a "környezetbarát
termék védjegyhasználattal rendelkezõ termék" alkalmazását
szolgálja, valamint a támogatott a támogatás teljes összegét a
lakosság részére környezetvédelmi fejlesztések finanszírozása
céljából átadja."
8.§
(1) Az Alaptv. 38.§-ának (1) bekezdése helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"(1) A 31. § (1) bekezdése a) pontja szerinti pályázatokra
vonatkozóan - az érintett tárcák, továbbá környezetvédelmi
szervezetek ajánlásainak ismeretében - Támogatási Irányelveket
kell közzétenni a tárgyévet megelõzõ év december 31. napjáig a
Minisztérium hivatalos lapjában és legalább két országos
napilapban."
(2) Az Alaptv. 38.§-ának (2) bekezdés b) és c) pontjai helyébe a
következõ rendelkezések lépnek:
/A Támogatási Irányelveknek tartalmazniuk kell:)
" b) ezek részarányát a támogatásra fordítható forrásokból,
c) az egyes támogatási célokon belül a kedvezményezettek körére,
a támogatás formájára és mértékére vonatkozó, a 35-37. §-ok
elõírásaihoz igazodó egyedi feltételeket és a pályázatok
értékelési szempontjait:"
9.§
Az Alaptv. 39. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"(1) A támogatásra vonatkozó szerzõdést (a továbbiakban:
szerzõdés) a minisztérium, vagy az általa megbízott pénzintézet
- a miniszter által meghatározott feltételekkel - köti meg a
támogatásban részesülõvel (a továbbiakban: kedvezményezett). A
szerzõdéskötés elõfeltétele a támogatás, továbbá a kamatok
összegének megfelelõ biztosíték nyújtása a kedvezményezett
részérõl."
10.§
Az Alaptv. 48.§-a a) pontjának a helyébe a következõ rendelkezés
lép:
/A Területfejlesztési Alap (továbbiakban: Alap) olyan
elkülönített állami pénzalap melynek rendeltetése/
"a) elõsegíteni az ország társadalmi-gazdasági szempontból
elmaradott területein a gazdasági alapok megerõsödését, a
munkalehetõségek számának és választékának bõvítését és
megõrzését, a kedvezõtlen termõhelyi adottságú térségek
szerkezetváltását;"
11.§
Az Alaptv. 49.§-ának (1) bekezdése a következõ k) és l) ponttal
egészül ki:
"k) az Alapból támogatást igénylõk által fizetett pályázati
díjak,
l) az Alap tulajdoni részesedésének elidegenítésébõl származó
bevételek."
12.§
Az Alaptv. 50. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"50. § Az Alappal a környezetvédelmi és területfejlesztési
miniszter (a továbbiakban: miniszter) rendelkezik, az Alap
kezelõje a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium). A minisztérium szerzõdést köthet
az Alap kezelésével kapcsolatos feladatok ellátására."
13.§
Az Alaptv. 51.§-ának (4) bekezdése helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"(4) A támogatási irányelvekrõl, valamint az (1) bekezdés
szerinti kedvezményezett területi besorolás feltételrendszerérõl
a Kormány javaslata alapján az Országgyûlés három évente
határozatot hoz. Erre az esedékes év december 3l.napjáig
kerüljön sor. A feltételeknek megfelelõ kedvezményezett
területek jegyzékét a Kormány minden év március 31.napjáig
rendeletben állapítja meg."
14.§
(1) Az Alaptv. 52. §-a (1) bekezdésének d) pontja helyébe a
következõ rendelkezés lép:
/A területfejlesztési célok megvalósítását szolgáló következõ
fejlesztésekhez adható az 51.§ (1) és (2) bekezdésében
meghatározott kedvezményezett területeken pályázati rendszer
keretében/
" d) az agrárgazdaság szerkezet-átalakítását elõsegítõ
fejlesztésekhez, a mezõgazdasági mûvelési ágú földterületek nem
mezõgazdasági célú földhasznosításához, a falusi idegenforgalom
kiépítéséhez,"
(2) Az Alaptv. 52.§-a (2) bekezdésének a) pontja helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"a) a Kormány által elfogadott, az 51. § (4) bekezdés szerinti
rendeletben kedvezményezett területet érintõ területfejlesztési
programok finanszírozásához;"
15.§
Az Alaptv. 53.§-a (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következõ
rendelkezés lép:
/Az Alappal rendelkezõ javaslata alapján - a Kormány
jóváhagyásával - egyes regionális és nemzetgazdasági szempontból
kiemelkedõ jelentõségû fejlesztések megvalósítása érdekében/
"b) a fejlesztést megvalósító társaságban az Alap terhére állami
tõkerészesedés szerezhetõ. Az Alap tulajdoni részesedésével
kapcsolatos tulajdonosi jogokat az Alap kezelõje gyakorolja
azzal a feltétellel, hogy az Alap tulajdoni részesedését a
beruházás befejezését követõen a legkedvezõbb feltételekkel 3
éven belül elidegeníti."
16.§
Az Alaptv. 54. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ
rendelkezés lép, valamint a § a következõ (5) és (6)
bekezdésekkel egészül ki:
"(4) A pályázat elbírálása során a benyújtás idõpontjában
érvényes támogatási irányelvek szerint kell eljárni. A
pályázatok beadásának határidejét a Kormány az 51. § (4)
bekezdés szerinti rendeletben állapítja meg.
(5) A miniszter az Alap forráshiánya esetén a pályázatok
befogadását és elbírálását felfüggesztheti.
(6) A miniszter rendeletben szabályozza a pályázatok kezeléséért
fizetendõ egyszeri díjat."
17.§
Az Alaptv. 55. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"55.§ (1) A Kormány az Alapból egyes régiókra, megyékre, vagy
kistérségekre decentralizált kereteket határozhat meg.
(2) Az 52. § (1) bekezdése szerint igényelt támogatásról
a) a decentralizált keretek mértékéig - a külön törvény alapján
létrehozandó - egyes megyei területfejlesztési tanácsok,
b) a központi keret mértékéig a miniszter által kijelölt személy
vezetésével a területfejlesztési tárcaközi bizottság (a
továbbiakban: bizottság)
javaslata alapján a miniszter dönt.
(3) A bizottság tagjai: az Alappal rendelkezõ miniszter, a
pénzügyminiszter, a munkaügyi miniszter, a belügyminiszter, az
ipari és kereskedelmi miniszter, a földmûvelésügyi miniszter, a
közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter, a népjóléti
miniszter megbízott képviselõje. A bizottság ügyrendjét maga
állapítja meg."
(4) Az 52. § (2) bekezdése szerint igényelt támogatásról a
miniszter dönt."
18.§
Az Alaptv. 56. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"(1) az 53. § (1) bekezdése szerint megítélt támogatásról az
Alapot kezelõ, vagy az általa megbízott szervezet a támogatásban
részesülõvel szerzõdést köt."
19.§
Az Alaptv. 64.§-ának d) pontja helyébe a következõ rendelkezés
lép:
/A VA pénzeszközei a vízgazdálkodás közcélú feladatainak
ellátására, ezen belül különösen a következõ célokra használható
fel/
"d) a VA bevételeinek legalább 25 %-a vízügyi állami
alapfeladatok ellátásához nyújtott támogatásra."
20.§
Az Alaptv. 65.§-át követõen a következõ VIII. Fejezettel,
Mezõgazdasági Alap címmel és IX. Fejezettel, Gazdaságfejlesztési
Alap címmel, továbbá a 66-127.§-okkal egészül ki, a jelenlegi
II. Rész. VIII. Fejezet vegyes és zárórendelkezések cím
megjelölése, II. Rész. X. Fejezet vegyes és zárórendelkezések
címre, , és a jelenlegi 66.-69.§-ának számozása 128-131.§-ra,
69/A-69/B.§-ának számozása 132-133.§-ra, a 70-73.§-ának
számozása 134-137.§-ra változik.
"VIII. Fejezet
MEZÕGAZDAS+GI ALAP
66.§
(1) Az Országgyûlés az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 54. §-a rendelkezésével összhangban
a) az +llattenyésztési Alap,
b) a Földvédelmi Alap,
c) a Halgazdálkodási Alap,
d) a Mezõgazdasági Fejlesztési Alap,
e) az Országos Erdészeti Alap és
f) a Vadgazdálkodási Alap
(az a)-f) pontban foglaltak a továbbiakban együtt:
földmûvelésügyi alapok)
összevonásával, valamint a 68.§-ban meghatározott egyéb
pénzeszközök átcsoportosításával, az e törvényben foglalt célok
megvalósításának elõsegítésére elkülönített állami pénzalapként
mûködõ Mezõgazdasági Alapot (a továbbiakban: Alap) hoz létre.
(2) A földmûvelésügyi alapokat e törvény hatálybalépésekor
terhelõ kötelezettségeket az Alap e törvény alapján elkülönített
részébõl kell teljesíteni.
(3) A földmûvelésügyi alapokból visszafizetési kötelezettséggel
nyújtott támogatást, - a megállapodásban foglaltakra is
figyelemmel - az Alapba kell visszafizetni.
67.§
(1) Az Alapból az alábbi általános célok megvalósításához
nyújtható támogatás:
a) a biológiai alapok megõrzése, fejlesztése, valamint az ehhez
kapcsolódó minõsítési rendszerek korszerûsítése;
b) az állattenyésztés genetikai hátterének fejlesztése;
c) a termõföld mennyiségi és minõségi védelme;
d) a kedvezõtlen termõhelyi adottságú termõföld hasznosítása;
e) az egyes mezõgazdasági, erdõgazdálkodási, vadgazdálkodási,
halászati, valamint élelmiszer-feldolgozási tevékenységek
folytatásához szükséges beruházások megvalósításának
elõsegítése;
f) az erdõ felújítása, nevelése, mennyiségi, illetõleg minõségi
védelme;
g) a vadgazdálkodási tevékenység fejlesztése;
h) a halgazdálkodási tevékenység fejlesztése;
i) az agrárágazatban a szaktanácsadási tevékenység
igénybevételének elõsegítése, valamint annak fejlesztése;
j) a nem biztosítható természeti károk gazdasági hatásainak
mérséklése.
(2) Az Alapból támogatás nyújtható az (1) bekezdésben felsorolt
célok megvalósításához kapcsolódó, illetve azt elõsegítõ
a) kutatás-fejlesztésre;
b) agrártérség-fejlesztési program kidolgozására,
végrehajtására;
c) kül- és belpiaci, valamint marketing tevékenység
elõsegítésére,
d) az agrárágazatban dolgozók külföldi tapasztalatszerzésére
is.
(3) Az Alapból az (1)-(2) bekezdés szerinti körbe tartozó
tevékenységet folytató,
a) csõd-, felszámolási- vagy végelszámolási eljárás alatt nem
álló jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági
társaságok, továbbá
b) egyéni vállalkozók és más magánszemélyek
(az a)-b) alattiak a továbbiakban együtt: igénylõ)
részesülhetnek támogatásban.
(4) A földmûvelésügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter)
kivételesen, egyedi elbírálás alapján - biztosíték, illetve
további adatszolgáltatási kötelezettség kikötésével - a
csõdeljárás alatt álló igénylõnek is engedélyezhet támogatást.
AZ ALAP INDULÓ PÉNZ+LLOM+NYA, BEVÉTELEI ÉS KÉPZÉSE
68.§
(1) Az Alap induló pénzállománya
a) a földmûvelésügyi alapok 1994. év végi összevont
záróállománya;
b) a mezõgazdasági nagyüzemek szakemberellátásának támogatásáról
szóló külön jogszabály alapján a Földmûvelésügyi Minisztérium (a
továbbiakban: minisztérium) letéti számláján elkülönítetten
kezelt pénzösszeg 1994. év végi záró állománya;
c) az Alap javára történõ egyéb befizetés, ide értve a
minisztériumnál alapszerûen kezelt kutatási-fejlesztési célokat
szolgáló pénzeszközök 1994. év végi záróállományát.
(2) Az Alap induló pénzállományából
a) az +llattenyésztési Alap 1994. év végi záróállományát a 67.§
(1) bekezdés b) pontja,
b) a Földvédelmi Alap 1994. év végi záróállományát a 67. § (1)
bekezdés c) pontja,
c) a Halgazdálkodási Alap 1994. év végi záróállományát a 67. §
(1) bekezdés h) pontja,
d) a Mezõgazdasági Fejlesztési Alap 1994. év végi záróállományát
a miniszter által meghatározott arányban a 67.§ (1) bekezdés a),
b), e) valamint i) pontjai,
e) az Országos Erdészeti Alap 1994. év végi záróállományát a
67.§ (1) bekezdés f) pontja,
f) a Vadgazdálkodási Alap 1994. év végi záróállományát a 67. §
(1) bekezdés g) pontja
szerinti célra kell elkülöníteni.
(3) Az Alap bevételei:
a) az Alap egyes céljai megvalósításához jogszabály alapján
történõ - a törvény egyes fejezeteiben külön meghatározott -
befizetés összege (a továbbiakban: elkülönítetten kezelt
bevétel);
b) a központi költségvetésben az Alap céljai megvalósítására
meghatározott költségvetési juttatás;
c) a központi költségvetésben a privatizációs bevételbõl az Alap
céljai megvalósítására rendelt összeg;
d) az Alapnak nyújtott segély, adomány, illetõleg külön törvény
alapján juttatott pénzeszköz, valamint az Alap javára történõ
egyéb befizetés;
e) az Alap átmenetileg le nem kötött pénzeszközeinek
pénzintézetnél történõ elhelyezésébõl származó kamat és egyéb
tõkejövedelem;
f) jogszabály alapján az Alap javára történõ befizetés összege.
(4) Az Alap javára teljesített önkéntes befizetés - az
adományozás körülményeire tekintettel - közérdekû
kötelezettségvállalásnak minõsül.
69.§
Az Alap bevétele és év végi maradványa nem vonható el.
AZ ALAPBÓL NYÚJTHATÓ T+MOGAT+S FORM+I, A T+MOGAT+S ELSZ+MOL+SA.
70.§
(1) Az Alapból az egyes célokhoz adható támogatások (a
továbbiakban együtt: támogatás) formái:
a) bevételt növelõ, illetve a termelési költségeket csökkentõ
közvetlen termelõi (mûködési) támogatás;
b) éven túli lejáratú forgóeszköz-hitel kamattámogatása;
c) beruházási célú juttatás;
d) éven túli lejáratú beruházási hitel kamattámogatása.
(2) A támogatás a külön jogszabályban foglaltak szerint
kérelemre, normatív módon vagy pályázat alapján, illetve elõre
meghatározott feltételek (események) bekövetkezése esetén
a) végleges juttatásként, visszafizetési kötelezettség nélkül,
vagy
b) nem végleges juttatásként, visszafizetési kötelezettség
mellett
nyújtható.
(3) Éven túli lejáratúnak minõsül az a hitel, melynek lejárata a
háromszázhatvanöt napot meghaladja.
71.§
(1) Ha az igénylõ jogi személy vagy jogi személyiség nélküli
gazdasági társaság,
a) a 70.§ (1) bekezdés a)-b) és d) pontjai szerinti, végleges
juttatásként, visszafizetési kötelezettség nélkül kapott
támogatást egyéb bevételként köteles elszámolni;
b) a 70.§ (1) bekezdés c) pontja szerinti, végleges
juttatásként, visszafizetési kötelezettség nélkül kapott
támogatást pedig a tõketartalékba (tartalékba) köteles helyezni.
(2) Az Alapból visszafizetési kötelezettséggel nyújtott
támogatást az igénylõnek a kötelezettségek között kell
nyilvántartania és a törlesztést a kölcsöntörlesztésre vonatkozó
szabályok szerint számolhatja el.
(3) Az igénylõnek a 79. § (2) bekezdése szerinti, jogtalanul
igénybevett támogatás egyéb bevételként elszámolt összegét az
egyéb ráfordítások terhére, a tõketartalék (tartalék) javára
elszámolt összegét a tõketartaléka (tartaléka) terhére kell
visszafizetnie.
(4) A támogatás alapjának meghatározásánál - amennyiben
jogszabály másként nem rendelkezik - az általános forgalmi adót,
valamint az általános forgalmi adó hatálya alá be nem
jelentkezett termelõ részére fizetendõ kompenzációs felárat nem
lehet figyelembe venni.
RENDELKEZÉS AZ ALAP FELHASZN+L+S+RÓL
72.§
Az Alap felhasználásáról a miniszter jogosult rendelkezni. Az
Alap kezelõje a minisztérium.
73.§
(1) A miniszter - a (2)-(3) bekezdésben foglaltakra is
figyelemmel - állapítja meg az Alap bevételeinek az egyes célok
megvalósítására fordítható elõirányzatát (a továbbiakban:
Elõirányzat), melyet elkülönítetten kell kezelni.
(2) Az Alap elkülönítetten kezelt bevételei csak a 80.-113.§-ok
szerinti célt (rendeltetést) szolgáló közvetlen támogatási
célokra használhatók fel. Az elkülönítetten kezelt
pénzeszközöket - a várható felhasználás idõpontjáig történõ
visszapótlási kötelezettség mellett - a miniszter más, e törvény
alapján támogatható cél megvalósítására átcsoportosíthatja. Az
átcsoportosítás olyan mértékû lehet, hogy az ne veszélyeztesse
az egyes támogatási célok sajátosságaiból adódó, elõre nem
tervezhetõ események miatti kifizetések folyósítását.
(3) A (2) bekezdésben foglalt rendelkezések nem vonatkoznak a
Honvédelmi Minisztérium kezelésében lévõ erdõterületek utáni
befizetések, valamint a nem biztosítható természeti károk
gazdasági hatásainak mérséklésére (67.§ (1) bekezdés j) pont)
elkülönített bevételekre.
(4) Az Alap vagy az Elõirányzat forráshiánya esetén a miniszter
a támogatási kérelmek elbírálását felfüggesztheti, különösen
indokolt esetben a támogatás odaítélését - az erre vonatkozó
eljárási rend szerint -további feltételhez kötheti.
(5) Az Alap pénzeszközei a mûködtetéssel, a támogatások
folyósításának, felhasználásnak szakmai, illetõleg pénzügyi
ellenõrzésével együttjáró kiadások fedezetére, valamint az Alap
rendeltetésének megfelelõ célokra is felhasználhatók.
74.§
Az Alap felhasználásával összefüggõ részletes feltételek
kialakításában - a külön törvényben foglaltakra is figyelemmel -
a Magyar Agrárkamara (a továbbiakban: Kamara) az e törvényben,
illetõleg a miniszter által az Alap egyes céljai
megvalósításához kapcsolódó részletes szabályokban
meghatározottak szerint
a) közremûködhet a támogatási feltételek kialakításában,
b) igazolhatja a támogatás igénybevételéhez kapcsolódó egyes
feltételek meglétét,
c) elõzetesen véleményezheti a támogatási kérelmeket.
75.§
(1) A miniszter - a 73.§ (5) bekezdése szerinti kifizetések
kivételével - az adott idõszakban támogatásban részesíthetõk
körét, a támogatás alapjául szolgáló jogcímeket, a támogatás
formáját, mértékét, igénybevételének eljárási rendjét, valamint
egyéb részletes feltételeit jogszabályban, valamint annak
alapján kiadott pályázati felhívásban állapítja meg.
(2) A minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni:
a) a pályázati kérelem benyújtására jogosultak körét, a
közvetlen támogatási célokat, a pályázati felhívást, illetõleg
az egyéb pályázati feltételeket;
b) a pályázat elbírálását követõen a támogatásban részesült
igénylõ nevét (cégét), lakhelyét (székhelyét), valamint - a
közvetlen támogatási cél megjelölésével - a támogatás összegét
is.
76.§
(1) E törvény, a támogatások részletes feltételeit meghatározó
jogszabály vagy a pályázati felhívás elõírhatja
a) a támogatásnak az igénylõk meghatározott körére való
korlátozását;
b) a támogatás igénybevételének elõfeltételeként az adó-,
egészség-, nyugdíjbiztosítási járulék-hátralék mentesség
elõzetes igazolását, illetõleg az igénylõnek az erre vonatkozó
nyilatkozatát;
c) a támogatási szerzõdésben a támogatással beszerzett eszközre
- meghatározott idõre - az elidegenítési és terhelési tilalom
kikötését;
d) a támogatással megszerzett eszköz, létesítmény meghatározott
idõ elõtti értékesítése esetén a támogatás arányos részének
visszafizetését;
e) a támogatási szerzõdésben a visszafizetési kötelezettséggel
nyújtott támogatás visszafizetésének biztosítására a
támogatással érintett ingatlanra az elidegenítési és terhelési
tilalom kikötését, valamint a Magyar +llam javára a jelzálogjog
bejegyzését;
f) hogy kamattámogatás csak pénzintézettõl, illetõleg
hitelszövetkezettõl felvett hitelek után vehetõ igénybe;
g) a támogatás igénybevételét meghatározott üzemmérethez vagy
saját erõ biztosításához kötheti.
(2) A törvény alkalmazásában beruházásnak minõsül a számvitelrõl
szóló törvény szerinti beruházás.
(3) Amennyiben e törvény tevékenység folytatásához nyújt
támogatást, a tevékenység tartalmának meghatározásánál - ha
jogszabály eltérõen nem rendelkezik - a Központi Statisztikai
Hivatal által alkalmazott, a gazdasági tevékenységek egységes
ágazati osztályozási rendszerének megfelelõ meghatározást kell
irányadónak tekinteni.
AZ ALAPBÓL NYÚJTOTT T+MOGAT+S IGÉNYLÉSE, FOLYÓS+T+SA VALAMINT
FELHASZN+L+S+NAK ELLENÕRZÉSE
77.§
(1) Az Alapból egy cél megvalósítására csak egy alcím alapján
igényelhetõ támogatás.
(2) Az Alapból támogatásban részesített cél megvalósításához -
ha e törvény vagy jogszabály eltérõen nem rendelkezik - az
igénylõ más jogszabály alapján is vehet igénybe állami
támogatást. Az igénylõnek a kérelem benyújtásával egyidejüleg
nyilatkoznia kell arról, hogy a kérelemben megjelölt cél
megvalósítására eddig milyen összegû állami támogatásban
részesült.
(3) Amennyiben az igénylõ az Alapból támogatásban részesített
cél megvalósítása érdekében több jogszabály alapján vesz igénybe
állami támogatást és ennek következtében az állami támogatások
együttes értéke -figyelemmel az elõírt saját erõre - meghaladná
a cél megvalósításához szükséges mértéket, köteles az így
keletkezett többletet - legfeljebb az Alapból nyújtott támogatás
mértékéig - az Alapba visszafizetni.
78.§
(1) A támogatás folyósításáról, felhasználásának, valamint a
támogatásra való jogosultságnak az ellenõrzésérõl a miniszter
gondoskodik.
(2) A miniszter jogszabályban, az ott meghatározott mértékig
felhatalmazhatja az erdõfelügyelõséget, valamint a megyei
(fõvárosi) földmûvelésügyi hivatalt a támogatási kérelmek
miniszter nevében történõ elbírálására, valamint a támogatás
összegének folyósítására.
79.§
(1) Az Alapba kötelezõen elrendelt be- és visszafizetések
végrehajtására - jogszabály eltérõ rendelkezése hiányában -az
államigazgatási eljárás szabályait kell alkalmazni.
(2) Az Alapból nyújtott támogatást - rendeltetéstõl eltérõ
felhasználása esetén - jogtalanul igénybe vett állami
támogatásnak kell tekinteni, és azt az Alapba a mindenkori
jegybanki alapkamat kétszeres mértékének megfelelõ kamattal
növelve vissza kell fizetni. A támogatás rendeltetéstõl eltérõ
felhasználásának minõsül különösen, ha a jogosult a támogatás
igénybevétele feltételeként jogszabályban vagy a támogatási
szerzõdésben meghatározottaktól eltér.
A BIOLÓGIAI ALAPOK MEGÕRZÉSÉT, FEJLESZTÉSÉT VALAMINT AZ EHHEZ
KAPCSOLÓDÓ MINÕS+TÉSI RENDSZEREK KORSZERÛS+TÉSÉT ELÕSEG+TÕ
T+MOGAT+SOK
80.§
Az Alapból a biológiai alapok megõrzésének, fejlesztésének,
valamint az ehhez kapcsolódó minõsítési rendszerek
korszerûsítésének támogatására elkülönített rész T/67..§ (1)
bekezdés a) pontja/ rendeltetése a növénytermelés és kertészet,
az állattenyésztés, az erdõgazdálkodás, a vadgazdálkodás és a
halászat szakágazatokban a történelmi hagyományú, valamint más
okból magas értéket képviselõ és meglévõ növényi és állati
eredetû génvagyon megõrzése, a génvagyon felhasználásával jobb
minõségû, piacképes fajok és fajták tenyésztése, elõállítása,
valamint a fejlesztõ tevékenység eredményét mérõ és visszajelzõ
minõsítési rendszerek bevezetése, korszerûsítése.
81.§
(1) Az Alapból a növénytermesztés és a kertészet, valamint az
erdõgazdálkodás szakágazatokban ezen alcímben foglaltak alapján
az alábbi közvetlen célokra nyújtható támogatás:
a) a nemzeti génvagyon részét képezõ génrezervek, a növényi
eredetû génállományok nemzetközi együttmûködésben vállalt
kötelezettségek szerint történõ összegyûjtése, a fajta és
vonalgyûjtemények fenntartása és megõrzése;
b) a szaporítások kiinduló bázisát jelentõ törzsültetvények
fenntartása, fejlesztése;
c) a tájadottságoknak, valamint a környezetvédelmi szempontoknak
megfelelõ faj- és fajtaszerkezet kialakítása, a növényfajták
fenntartása, a továbbszaporításhoz szükséges alapanyagok
elõállítása, tesztelése, a saját nemesítésû növényfajták,
hibridek hazai és nemzetközi megismertetése, az eredmények
bemutatása, valamint azok gyakorlati hasznosítása;
d) a magas biológiai értéket képviselõ vetõmag-, illetõleg
szaporítóanyag elõállítás-, nemesítés technológiai feltételeinek
javítása;
e) a vetõmagvak és a szaporítóanyagok minõségtanúsítási
rendszerének korszerûsítése;
f) a szaporítási célú növényi alapanyagok vírusmentesítése,
valamint e mentességének fenntartása;
g) a nemzetközi szakmai szervezetekben a nemzeti képviselet
költségeihez való hozzájárulás;
h) a minõsítési tevékenység feltételeinek biztosítása,
fejlesztése.
(2) Az Alapból az állattenyésztés szakágazatban az alábbi
célokra nyújtható támogatás:
a) a nemzeti génvagyon részét képezõ, õshonosságuk miatt védett
állatfajták törzsállományainak, illetve a magas genetikai
értéket képviselõ, veszélyeztetett helyzetbe került fajták
állományainak védelme;
b) a gazdasági jelentõséggel bíró, de jelenleg piaci értéket nem
képviselõ állat-, vonal-, illetõleg fajtagyûjtemények
fenntartása, megõrzése, fejlesztése;
c) törzstenyészetek és csúcsgenetikai értéket képviselõ
génállományok fejlesztése;
d) a fajtaelismerés célját szolgáló teljesítményvizsgálathoz és
törzskönyvezéshez szükséges eszközök és berendezések beszerzése;
e) az a)-c) pontokhoz kapcsolódó tartás-, takarmányozás-,
illetõleg tenyésztéstechnológia fejlesztése;
f) a minõsítési tevékenység feltételeinek biztosítása,
fejlesztése.
(3) Az Alapból a vadgazdálkodás szakágazatban a vadonélõ
vadászható állatfajok állományainak védelme, illetõleg
fenntartása cél megvalósítására nyújtható támogatás.
(4) Az Alapból a halászat szakágazatban a különleges értéket
képezõ, vagy veszélyeztett halfajok állományának fenntartása,
valamint az ezzel összefüggõ génbankok létesítése, fenntartása
cél megvalósítására nyújtható támogatás.
82.§
Az Alapból ezen alcímben foglaltak megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek:
1. a 68.§ (2) bekezdés d) pontja szerint elkülönített
pénzösszeg;
2. ezen alcímben foglaltak megvalósítására juttatott
segély, adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege;
3. ezen alcím alapján nem végleges juttatásként adott,
valamint a jogtalanul igénybevett támogatás visszafizetésének
összege és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítására szolgáló
Elõirányzat.
AZ +LLATTENYÉSZTÉS GENETIKAI H+TTERÉNEK FEJLESZTÉSÉT ELÕSEG+TÕ
T+MOGAT+SOK
83.§
Az Alapból az állattenyésztés genetikai háttere fejlesztésének
támogatására elkülönített részT/67..§ (1) bekezdés b) pontja/
rendeltetése a gazdasági haszonállatok tenyész- és haszonértékét
növelõ genetikai fejlesztõ munka támogatása, valamint a minõségi
állati termék elõállítást szolgáló genetikai háttér fejlesztése.
84.§
(1) A mezõgazdasági termelõ (a továbbiakban: termelõ) az Alapba
ezen alcímben foglaltak részbeni megvalósításának
elõsegítésére tenyésztési hozzájárulást köteles fizetni.
(2) A tenyésztési hozzájárulást az 1.sz. mellékletben
meghatározott termékek, valamint a lóverseny totalizatõr
tevékenység után, az ott megjelölt mértékben kell teljesíteni.
(3) A tenyésztési hozzájárulás alapja:
a) a termék értékesítésébõl származó - az általános forgalmi
adót, valamint az általános forgalmi adó hatálya alá be nem
jelentett termelõ részére fizetendõ kompenzációs felárat nem
tartalmazó - nettó árbevétel;
b) a lóverseny totalizatõr forgalma.
(4) Aki a termék értékesítésérõl szóló számlát, egyszerûsített
számlát, számlát helyettesítõ okmányt, felvásárlást igazoló
bizonylatot (a továbbiakban: számla) kiállítja, köteles a
tenyésztési hozzájárulás összegét kiszámítani és az Alapba
befizetni.
85.§
Az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján az alábbi közvetlen
célokra nyújtható támogatás:
a) a tenyésztési, valamint a törzskönyvi nyilvántartás
vezetéséhez való hozzájárulás;
b) az állattenyésztési információs rendszer fenntartása,
fejlesztése;
c) a teljesítmény-vizsgálat elvégzése, valamint a tenyészérték
megállapítása;
d) az apaállat, illetve a szaporítóanyag ellátás biztosítása;
e) az állattenyésztési és a minõsítési adatbank mûködtetése;
f) a nemzetközi és a hazai állattenyésztési kiállításokon,
rendezvényeken való részvétel elõsegítése;
g) a tenyésztõ egyesület, illetve -szövetség részére a
nemzetközi állattenyésztési szervezetekben, valamint
rendezvényeken a nemzeti képviselet költségeihez való
hozzájárulás;
h) különleges tenyésztési és tenyésztésszervezési célok
megvalósítása;
i) a minõségi árualap biztosítását szolgáló tenyészállat
beszerzése;
j) a tenyésztõ szövetség tenyésztésvezetõjének díjazásához való
hozzájárulás;
k) az egyedi azonosítási és nyilvántartási rendszer
mûködtetéséhez való hozzájárulás.
86.§
Az Alapból ezen alcímben foglaltak megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek:
1. a 68.§ (2) bekezdés d) pontja szerint elkülönített
pénzösszeg,
2. a tenyésztési hozzájárulás összege,
3. a külön jogszabály szerint fizetendõ állattenyésztési
bírság összege,
4. ezen alcímben foglaltak megvalósítására juttatott
segély, adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege,
5. az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján nem
végleges juttatásként adott, valamint a jogtalanul igénybevett
támogatás visszafizetésének összege és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítására szolgáló
Elõirányzat.
A TERMÕFÖLD MENNYISÉGI ÉS MINÕSÉGI VÉDELMÉT ELÕSEG+TÕ
T+MOGAT+SOK
87.§
Az Alapból a termõföld mennyiségi és minõségi védelmének
támogatására elkülönített részT/67..§ (1) bekezdés c) pontja/
rendeltetése a termelésbõl kivont termõföld pótlása, minõségének
védelme, továbbá a mezõgazdaságilag mûvelhetõ termõterület
indokolatlan csökkenésének mérséklése, valamint a termõföld
mûvelési ág változással együttjáró hasznosítási formáinak
elõsegítése.
88.§
(1) Az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján az alábbi
közvetlen célokra nyújtható támogatás:
a) a termõföld rendeltetésszerû hasznosításra való alkalmassá
tételével összefüggõ feladatok végrehajtásához, így különösen:
1. a gyepterületek mûvelési ág változást nem eredményezõ
hasznosításra való alkalmassá tétele,
2. a borvidéken vagy a bortermõ helyen a szõlõ
termõhelyi kataszterben I. és II. osztályú, tíz százalékos
lejtés feletti, illetve százötven méter tengerszint magasság
feletti területnek szõlõtelepítés céljára történõ kialakítása
(pl.: teraszírozás),
3. az önkéntes földcserék lebonyolításának elõsegítése,
4. a mezõgazdasági hasznosításra alkalmassá tehetõ,
mûvelés alól kivett - természetvédelem alatt nem álló -terület,
valamint a jó termõképességû, de egyébként kihasználatlan gyep
újrahasznosítása;
b) a termõföld minõségének védelmével összefüggõ feladatok
végrehajtásához, így különösen:
1. az erodált vagy erózióra hajlamos területen a víz- és
szélerózió elleni eljárások és létesítmények megvalósítása,
2. a másodlagosan elvizenyõsödött területek
vízháztartásának szabályozása,
3. a savanyú-, a szikes-, illetve a homoktalajok
javítása,
4. a talajvédelemmel összefüggõ területrendezési munkák,
5. környezetkímélõ talajvédelmi technológia alkalmazása;
c) az a), b) pontban foglaltak elõkészítéséhez szükséges
dokumentációk beszerzéséhez.
(2) Az (1) bekezdés a), b) pontja szerinti támogatások abban az
esetben vehetõk igénybe, ha azok a külön jogszabályban foglaltak
alapján meliorációs támogatásban nem részesülnek.
89.§
Az Alapból ezen alcímben foglalt cél megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek:
1. a 68.§ (2) bekezdés b) pontja szerint elkülönített
pénzösszeg,
2. a külön jogszabály szerint fizetendõ földvédelmi
járulék, a földvédelmi bírság, valamint a talajvédelmi bírság
összege,
3. ezen alcímben foglalt cél megvalósítására juttatott
segély, adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege,
4. a felszámolási eljárás következtében megszûnõ és
államigazgatási felügyelet alá nem vont állami gazdálkodó
szervezet kezelésében lévõ állami tulajdonú termõföld -ki-véve
az 1991. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó belterületi
termõföldek - hasznosításából eredõ térítés összege,
5. az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján nem
végleges juttatásként adott, valamint a jogtalanul igénybevett
támogatás visszafizetésének összege és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítára szolgáló
Elõirányzat.
A KEDVEZÕTLEN TERMÕHELYI ADOTTS+GÚ TERMÕFÖLD HASZNOS+T+S+T
ELÕSEG+TÕ T+MOGAT+SOK
90.§
Az Alapból a kedvezõtlen termõhelyi adottságú termõföld
hasznosítására elkülönített részT/67..§ (1) bekezdés d) pontja/
rendeltetése az átlagosnál gyengébb minõségû, kedvezõtlen
termõhelyi adottságú termõföldek környezetkímélõ
hasznosításának, valamint a mezõgazdasági termelésbõl élõ
lakosság helyben történõ foglalkoztatásának elõsegítése.
91.§
Az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján az alábbi
közvetlen célokra nyújtható támogatás:
a) a mezõgazdasági földhasznosítás elõsegítése azokon a
gazdasági-társadalmi szempontból elmaradott, illetve
munkanélküliséggel jelentõsen sújtott településeken, ahol a
településekhez tartozó külterületi szántó mûvelési ágú termõföld
átlagos aranykorona értéke nem haladja meg a hektáronkénti
tizenhét aranykorona értéket;
b) az a) pontban foglalt feltételeknek megfelelõ településeken a
földhasznosítási szerkezet átalakításának elõsegítése.
92.§
Az Alapból ezen alcímben foglalt cél megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek:
1. ezen alcímben foglaltak megvalósítására juttatott
segély, adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege,
2. az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján nem
végleges juttatásként adott, valamint a jogtalanul igénybevett
támogatás visszafizetésének összege és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítására szolgáló
Elõirányzat.
A MEZÕGAZDAS+GI, AZ ERDÕGAZD+LKOD+SI, A VADGAZD+LKOD+SI, A
HAL+SZATI, VALAMINT AZ EGYES ÉLELMISZER-FELDOLGOZ+SI
TEVÉKENYSÉGEK FOLYTAT+S+HOZ SZÜKSÉGES BERUH+Z+SOKAT ELÕSEG+TÕ
T+MOGAT+SOK
93.§
Az Alapból a mezõgazdasági, az erdõgazdálkodási, a
vadgazdálkodási, a halászati, valamint az egyes élelmiszer-
feldolgozási tevékenységek folytatásához szükséges beruházások
elõsegítésére elkülönített részT/67..§ (1) bekezdés e) pontja/
rendeltetése, hogy kiegészítõ fejlesztési forrásokat biztosítson
a hazai és külpiaci igényekhez alkalmazkodni tudó, a hatékony és
a minõségi termelés követelményeinek megfelelõ gazdálkodás
anyagi-mûszaki hátterének megteremtéséhez.
94.§
Az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján az alábbi közvetlen
célok megvalósításához nyújtható támogatás:
a) a mezõgazdasági- és a halászati tevékenység folytatásához
szükséges beruházások - a traktorok és a mezõgazdasági gépek
(ITJ 39 fõcsoport) kivételével;
b) az erdõgazdálkodási tevékenység folytatásához szükséges
erdõfeltárási létesítmények, valamint az erdõsítés és - ápolás
gépi berendezéseinek beszerzése;
c) a vadgazdálkodási tevékenység folytatásához szükséges
beruházások;
d) az egyes élelmiszerfeldolgozási tevékenységek folytatásához
szükséges beruházások keretén belül:
1. a korszerû csomagolás, az energiatakarékos, valamint
környezetkímélõ élelmiszerfeldolgozási eljárások alkalmazásának
elõsegítése,
2. a minõsítési-, a minõségtanúsítási rendszerek
nemzetközi normáknak megfelelõ kialakításához, valamint azok
alkalmazásához szükséges beruházások megvalósításának
elõsegítése;
e) az a) és d) pontokban meghatározott beruházások
rendeltetésszerû mûködését biztosító infrastruktúrális,
kiegészítõ beruházások;
f) a mezõgazdasági termelés szempontjából fontos összekötõ-vagy
bekötõút beruházások, feltéve, ha azok a külön törvény szerint
létrehozott Útalapból is támogatásban részesülnek.
95.§
Az Alapból ezen alcímben foglalt cél megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek:
1. a 68.§ (2) bekezdés d) pontja szerint elkülönített
pénzösszeg,
2. ezen alcímben foglaltak megvalósítására juttatott
segély, adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege,
3. az Alapból ezenalcímben foglaltak alapján nem
végleges juttatásként adott támogatás visszafizetésének összege
és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítására szolgáló
Elõirányzat.
AZ ERDÕ FELÚJ+T+S+T, NEVELÉSÉT, MENNYISÉGI, ILLETÕLEG MINÕSÉGI
VÉDELMÉT ELÕSEG+TÕ T+MOGAT+SOK
96.§
(1) Az Alapból az erdõ felújítására, nevelésére, mennyiségi,
illetõleg minõségi védelmére elkülönített rész T/67..§ (1)
bekezdés f) pontja/ rendeltetése az erdõk felújítása, valamint
az erdõsítések pótlása, a fiatal erdõ nevelése, az erdõ
területének (mennyiségének), természeti egyensúlyának és
egészségi állapotának (minõségének) megõrzése.
(2) A Honvédelmi Minisztérium, illetõleg szervei kezelésében,
használatában lévõ erdõterületek utáni befizetéseket és
kiadásokat elkülönítetten kell nyilvántartani és ennek
felhasználásáról a miniszter a honvédelmi miniszterrel együtt
kiadott jogszabályban foglaltaknak megfelelõen jogosult
rendelkezni.
97.§
Az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján az alábbi közvetlen
célok megvalósítására nyújtható támogatás:
a) a 2.sz. mellékletben foglalt normatív mértékek szerint az
erdõ természetes, illetõleg mesterséges felújításához, valamint
a fiatal erdõk ápolásához és neveléséhez;
b) az erdõ idõleges igénybevétele, mûvelési ágának
megváltoztatása és termelésbõl való kivonása miatt szükségessé
váló erdõfelújítást pótló erdõtelepítés költségeinek
fedezetéhez;
c) az erdõfelügyelõség javaslata alapján a miniszter által
elrendelt közérdekû erdõvédelmi munkák költségeinek fedezetéhez,
feltéve, hogy a munkák elvégzése nem a gazdálkodó mulasztása
miatt vált szükségessé;
d) a nemzetközi kötelezettségekbõl eredõ, erdõvédelmi mérõ-és
megfigyelõ rendszer mûködtetéséhez;
e) az erdei természeti rendszerek megõrzéséhez;
f) a nemzetközi erdészeti szervezetekben a nemzeti képviselet
ellátásához;
g) az erdészeti kultúra költségeihez.
98.§
Az Alapból ezen alcímben foglalt cél megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek
1. a 68.§ (2) bekezdés e) pontja szerint elkülönített
pénzösszeg,
2. a külön jogszabály szerint fizetendõ erdõfenntartási
járulék, erdõvédelmi bírság, újraerdõsítési költség,
3. ezen alcímben foglaltak megvalósítására juttatott
segély, adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege,
4. ezen alcímben foglaltak alapján nem végleges
juttatásként adott, valamint a jogtalanul igénybevett támogatás
visszafizetésének összege és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítására szolgáló
Elõirányzat.
A VADGAZD+LKOD+SI TEVÉKENYSÉG FEJLESZTÉSÉT ELÕSEG+TÕ T+MOGAT+SOK
99.§
Az Alapból a vadgazdálkodási tevékenység fejlesztésének
támogatására elkülönített részT/67..§ (1) bekezdés g) pont/ az
általános erdészeti és természetvédelmi célokkal is összhangban
levõ rendeltetése a vadon élõ, vadászható állatfajok és
természetes élõhelyük védelme, megõrzésének elõsegítése,
valamint a nemzetközi vadászati szervezetekben a nemzeti
képviselet feladatainak ellátása.
100.§
Az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján az alábbi közvetlen
célok megvalósítására nyújtható támogatás:
a) a vadászható állatfajok természetes állománya és azok
élõhelye védelme, megõrzéséhez;
b) az erdõtervekkel is összhangban levõ regionális
vadgazdálkodási tervezés költségeinek fedezetéhez;
c) a trófeabírálat költségeinek fedezetéhez;
d) a miniszter által a külön jogszabályban foglaltak szerint
nemzeti értékké nyilvánított trófea után a vadászatra jogosultak
kártalanításához;
e) a nemzetközi vadászati szervezetekben a nemzeti képviselet
ellátásához;
f) a vadászati kultúra elterjesztésének költségeihez;
g) a vadonélõ állatfajok élõhelyének védelméhez.
101.§
Az Alapból ezen alcímben foglalt cél megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek:
1. a 68.§ (2) bekezdés f) pontja szerint elkülönített
pénzösszeg,
2. a külön jogszabály szerint fizetendõ vadászjegy,
valamint vadászati engedély díjának, trófeabírálat díjának,
továbbá a vadvédelmi bírságnak az összege,
3. ezen alcímben foglaltak megvalósítására juttatott
segély adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege,
4. az Alapból ezen alcím alapján nem végleges
juttatásként adott, valamint a jogtalanul igénybevett támogatás
visszafizetésének összege és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítására szolgáló
Elõirányzat.
A HALGAZD+LKOD+SI TEVÉKENYSÉG FEJLESZTÉSÉT ELÕSEG+TÕ T+MOGAT+SOK
102.§
Az Alapból a halgazdálkodási tevékenység fejlesztésének
támogatására elkülönített részT/67..§ (1) bekezdés h) pontja/
rendeltetése a vizek halállományának védelme, valamint
megõrzésének elõsegítése, a halállomány értékeinek fejlesztése,
a halpusztulások megelõzése és az esetleges halpusztulások
következményeinek elhárítása, továbbá a halászati és horgászati
vízhasznosítással összefüggõ egyes feladatok ellátása.
103.§
Az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján az alábbi közvetlen
célok megvalósítására nyújtható támogatás:
a) a természetes vizek halállománya pótlásának költségeihez;
b) a halpusztulással összefüggõ kármegelõzés, kárelhárítás, és a
halállomány rehabilitációs költségeihez;
c) a természetes vizekkel összefüggõ tudományos vizsgálatok
költségeihez;
d) a természetes vizi élõhelyek környezeti állapotának
védelméhez, javításához;
e) a nemzetközi halászati szervezetekben a nemzeti képviselet
ellátásához.
104.§
Az Alapból ezen alcímben foglalt cél megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek:
1. a 68.§ (2) bekezdés c) pontja szerint elkülönített
pénzösszeg,
2. a külön jogszabály szerint fizetendõ állami
halászjegy és horgászjegy díja, valamint a halászatfejlesztési
hozzájárulás, továbbá a halgazdálkodási bírság összege,
3. ezen alcímben foglaltak megvalósítására juttatott
segély, adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege,
4. az Alapból ezen alcím alapján nem végleges
juttatásként adott, valamint a jogtalanul igénybevett támogatás
visszafizetésének összege és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítására szolgáló
Elõirányzat.
AZ AGR+R+GAZATBAN A SZAKTAN+CSAD+SI TEVÉKENYSÉG IGÉNYBEVÉTELÉNEK
ELÕSEG+TÉSÉHEZ VALAMINT ANNAK FEJLESZTÉSÉHEZ NYÚJTOTT
T+MOGAT+SOK
105.§
Az Alapból az agrárágazatban a szaktanácsadási tevékenység
igénybevételének elõsegítéséhez, valamint annak fejlesztésére
elkülönített rész T/67..§ (1) bekezdés i) pontja/ rendeltetése
agrárvállalkozók gazdaságszervezési, gazdálkodási
tevékenységének, továbbá a mezõgazdasági, erdõgazdálkodási,
vadgazdálkodási, halászati, valamint élelmiszeripari
szaktanácsadói rendszer mûködési feltételeinek elõsegítése.
106.§
Az Alapból ezen alcímben foglaltak alapján az alábbi közvetlen
célok megvalósításához nyújtható támogatás:
a) a mezõgazdasági, az erdõgazdálkodási, a vadgazdálkodási, a
halászati, az élelmiszer-feldolgozási tevékenységet végzõ egyéni
vagy társas vállalkozás által igénybe vett szaktanácsadás
díjához való hozzájárulás;
b) a szaktanácsadó által szervezett szakmai képzés, továbbképzés
költségeihez való hozzájárulás;
c) a szaktanácsadással, a szakmai ismeretterjesztéssel, az
iskolarendszeren kívül képzéssel, a továbbképzéssel kapcsolatos,
továbbá egyéb - a gazdálkodást segítõ -kiadványok költségeihez
való hozzájárulás;
d) a szaktanácsadást szolgáló infrastukturális és informatikai
fejlesztésekhez való hozzájárulás;
e) a Szaktanácsadói Névjegyzékbe felvett szaktanácsadók
továbbképzésének költségeihez való hozzájárulás;
f) az agrárgazdasággal összefüggõ szaktanácsadói tevékenység
költségeihez való hozzájárulás;
g) a kutatási eredmények gyakorlati megismeréséhez, illetõleg az
ezzel összefüggõ ismeretanyag elsajátításához való hozzájárulás.
107.§
Az Alapból ezen alcímben foglalt cél megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek:
1. a 68.§ (2) bekezdés d) pontja szerint elkülönített
pénzösszeg,
2. ezen alcímben foglaltak megvalósítására juttatott
segély, adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege,
3. az Alapból ezen alcím alapján nem végleges
juttatásként adott, valamint a jogtalanul igénybevett támogatás
visszafizetésének összege és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítására szolgáló
Elõirányzat.
A NEM BIZTOS+THATÓ TERMÉSZETI K+ROK GAZDAS+GI HAT+S+NAK
MÉRSÉKLÉSÉT ELÕSEG+TÕ T+MOGAT+SOK
108.§
Az Alapból a nem biztosítható természeti károk gazdasági
hatásának mérséklésére elkülönített rész T/67..§ (1) bekezdés j)
pontja/ rendeltetése a mezõgazdasági termelõ tevékenységet sújtó
elemi csapásokból eredõ, a biztosító társaságok, valamint az
önkéntes biztosítási egyesületek mûködési körén kívül esõ
károkból eredõ jövedelemkiesés csökkentése.
109.§
(1) Az a gazdálkodó szervezet, illetõleg mezõgazdasági
vállalkozó, amely (aki) a külön törvényben foglaltak szerint a
Kamara területi szervének tagja, továbbá növénytermesztési és
kertészeti tevékenységet végez, köteles e tevékenységébõl
származó éves árbevételének egy ezrelékét - a negyedévet követõ
hónap 15. napjáig -jövedelemkockázati hozzájárulásként az Alapba
befizetni.
(2) A jövedelemkockázati hozzájárulást a területi agrárkamarához
kell befizetni, amely azt - a Kamara útján- átutalja az Alapnak.
(3) A Kamara gondoskodik a jövedelemkockázati hozzájárulás
beszedésérõl, nyilvántartásáról és elszámol az Alappal, az ezzel
összefüggõ költségek az Alapot terhelik.
(4) Az Alap költségvetésében ezen alcímben foglalt célok
megvalósításának támogatására évenként - a 68.§ (3) bekezdése
b)-e) pontjai szerinti források terhére - az (1) bekezdés
alapján történt elõzõ évi befizetések legalább százötven
százalékát kell biztosítani.
110.§
(1) Ezen alcímben foglaltak alapján támogatásban az az igénylõ
részesülhet, aki (amely)
a) elemi csapással sújtottnak minõsül;
b) tagja a Kamara területi szervének, és mûködési hozzájárulási
(tagdíj), valamint jövedelemkockázati-hozzájárulási hátraléka
nincs;
c) mezõgazdasági biztosító egyesületi tagsággal vagy általános
mezõgazdasági biztosítással rendelkezik.
(2) Ezen alcím alkalmazásában elemi csapással sújtottnak
minõsül az az igénylõ, aki (amely)
a) a földadóról szóló 1991. évi LXXIX. törvény 7. §-a szerint
elemi csapás miatt földadó mérséklést vagy elengedést vehet
igénybe, vagy
b) az a) pont szerinti törvény alapján földadó mentességben nem
részesülhet ugyan, de a törvény 7. §-a szerint kiszámított
hozamkiesése az ott szabályozott mértéket eléri és
c) hozamkiesése gazdálkodási vagy technológiai hiányosságokra
nem vezethetõ vissza.
(3) A miniszter a Kamara javaslatára egyes igénylõknél az (1)
bekezdés b) pontja szerinti egyes feltételek alkalmazásától
eltekinthet.
111.§
(1) A miniszter a Kamarával egyetértésben határozza meg azt a
meghatározott térségben jelentkezõ és több igénylõt is érintõ
káreseményt, illetõleg körülményt, amely az e fejezetben
foglaltak szerinti támogatás alapjául szolgál. Ezt követõen a
miniszter a Kamara véleményét kérve határozza meg az Alapból az
adott esetben felhasználható támogatás összegét. Az így
megállapított támogatási összeg igénylõk közötti felosztásáról a
miniszter a Kamara javaslata alapján határoz. A miniszter a
Kamarának a támogatási összeg felosztására vonatkozó
javaslatától - a Kamara elõzetes véleményét kikérve - csak
különösen indokolt esetben térhet el.
(2) Az igénylõ csak a gazdálkodási vagy agrotechnológiai
hiányosságokra vissza nem vezethetõ kár mértékéig részesülhet
támogatásban.
112.§
Az Alapból ezen alcímben foglalt cél megvalósítására az alábbi
pénzforrások vehetõk igénybe:
a) az elkülönítetten kezelendõ bevételek:
1. a jövedelemkockázati-hozzájárulás összege,
2. ezen alcímben foglaltak megvalósítására juttatott
segély, adomány, átcsoportosított pénzösszeg, valamint egyéb
befizetés összege,
3. az Alapból ezenalcímben foglaltak alapján nem
végleges juttatásként adott, valamint jogtalanul igénybevett
támogatás visszafizetésének összege és annak járulékai;
b) ezen alcímben foglalt cél megvalósítására szolgáló
Elõirányzat.
113. §
Az Alapból ezen alcímben foglalt cél megvalósítására az alábbi
jogcímek alapján nyújtható támogatás:
a) jövedelemkiesés pótlása;
b) hozamérték vesztés pótlása.
114. §
(1) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az Alap
felhasználásának részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a közlekedési,
hírközlési és vízügyi miniszterrel egyetértésben a 94. § f)
pontja szerinti beruházások támogatására - külön jogszabályban
meghatározott feltételek szerint - közös pályázatot hirdessen.
(3) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy környezetvédelmi és
területfejlesztési miniszterrel egyetértésben rendeletben
állapítsa meg a 91. § a) pontja szerinti mezõgazdasági
földhasznosítás támogatása céljából kijelölt települések
jegyzékét.
(4) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a honvédelmi
miniszterrel együttesen rendeletben állapítsa meg az Alapból a
96. § (2) bekezdése szerint elkülönítetten kezelt rész
felhasználásának, valamint a felhasználás ellenõrzésének
részletes szabályait, továbbá hogy eltérjen a külön törvény
szerint fizetendõ erdõfenntartási járulék, valamint az e törvény
2. melléklete alapján nyújtható támogatási mértékektõl.
(5) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a jövedelemkockázati
hozzájárulás Kamara útján történõ befizetésének szabályait
rendeletben állapítsa meg.
IX. Fejezet
Gazdaságfejlesztési Alap
115.§
A Gazdaságfejlesztési Alap (a továbbiakban: Alap) elkülönített
állami pénzalap, amelynek célja a nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentõségû gazdaság-és kereskedelempolitikai célok
megvalósításának elõsegítése, a gazdaság mûszaki-technológiai
színvonalának emelése, a mûszaki fejlesztés elõsegítése, a
befektetés-ösztönzés, a szerkezet-átalakítás és a
kereskedelemfejlesztés ösztönzése.
116.§
(1) Az Alap forrásai:
a) azállami költségvetésbõl nyújtott, az éves költségvetési
törvényben meghatározott összegû támogatás,
b) az Alap tárgyévet megelõzõ években képzett maradványa,
ide értve az Alaptv.-ben meghatározott Befektetésösztönzési és
Kereskedelemfejlesztési Alapok 1994. december 31-i
pénzmaradványait, az ezen Alapok korábbi tõkekihelyezéseibõl
származó tõkejövedelmeit és az állami részesedés elidegenítésbõl
származó összegeket, valamint az ezen Alap-ok részére
teljesítendõ visszafizetéseket is,
c) az Alap javára teljesített visszafizetések és ezek
járulékai,
d) az Alap pénzeszközeibõl származó kamatai és egyéb
tõkejövedelmei,
e) az Alapból támogatást igénylõ pályázó által fizetett
eljárási díj,
f) az Alapból szerzett állami részesedés elidegenítésébõl
származó összeg,
g) a privatizációból származó bevételekbõl a
költségvetési törvényben megállapított összeg, h) a
külföldi és belföldi gazdálkodó szervezetek és természetes
személyek által, valamint külföldi kormánysegélyekbõl és
segélyalapokból az Alap javára teljesített önkéntes befizetések.
Az önkéntes befizetések felhasználási célját a felajánló
meghatározhatja.
(2) Az Alap bevételi többlete, illetve év végi pénzmaradványa
nem vonható el.
117. §
(1) Az Alap felett az ipari és kereskedelmi miniszter (a
továbbiakban: miniszter) rendelkezik, kezelõje az Ipari és
Kereskedelmi Minisztérium.
(2) Az Alap felhasználásával kapcsolatos döntési javaslatok
elõkészítésére a Belügy-, a Földmûvelõdésügyi-, az Ipari és
Kereskedelmi-, a Környezetvédelmi és Területfejlesztési-, a
Közlekedési- Hírközlési és Vízügyi-, a Külügy-, a Pénzügy-, a
Munkaügyi-, a Népjóléti Minisztérium, valamint az Országos
Gazdasági Kamarák és az Országos Gazdasági Érdekképviseleti
Szervek képviselõibõl álló Tárcaközi Bizottságot kell
létrehozni. A Tárcaközi Bizottság elnöke a miniszter, vagy az
általa kijelölt vezetõ.
(3) Jelentõsebb területi célokat szolgáló támogatások esetén a
Tárcaközi Bizottság munkájába be kell vonni az érintett helyi
önkormányzatokat és az érintett területi kamarákat.
118. §
(1) az Alapból támogatás a kezelõ által meghirdetett pályázatok,
illetve - kereskedelemfejlesztési támogatás esetén -egyéni
kérelmek alapján is nyújtható.
(2) Az Alapból támogatás a már befejezett tevékenységhez nem
nyújtható.
(3) A pályázat benyújtásakor külön jogszabályban meghatározott
mértékû eljárási díjat kell fizetni.
(4) A támogatás felhasználásának feltételeirõl, teljesítésérõl
és ütemezésérõl, a támogatott által vállalt kötelezettségek nem
teljesítése esetén alkalmazható szankciókról a minisztérium,
illetve az erre kijelölt szervezet szerzõdésben állapodik meg a
támogatásban részesülõvel.
(5) A támogatás rendeltetésszerû és szerzõdésnek megfelelõ
felhasználásának ellenõrzésérõl a szerzõdés megkötésére kijelölt
szervezet gondoskodik.
(6) A támogatást,nem rendeltetésszerû felhasználása esetén, a
jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelõ mértékû kamattal
kell visszafizetni.
119. §
(1) Az Alapból belföldi székhelyû gazdálkodó szervezetek, más
költségvetési szervek, köztestületek (Ptk. 65. §), gazdasági
érdekképviseleti szervek részesülhetnek visszatérítendõ vagy
vissza nem térítendõ támogatásban.
(2) Az Alapból kell fedezni az Alap kezelésével kapcsolatos
költségeket.
(3) Az Alap pénzeszközeinek az egyes támogatási célok közötti
elosztását - 117.§ (2) bekezdésében írt Tárcaközi Bizottság
javaslata alapján - a miniszter határozza meg.
120. §
Az Alapból pénzeszközt a miniszter a Központi Mûszaki
Fejlesztési Alap részére átadhat.
121. §
Az Alapból az alábbi kereskedelemfejlesztési célokra adható
támogatás:
a) az áru, szolgáltatás, szellemi termék külpiaci
bevezetésének elõsegítésére,
b) a külkereskedelmi tevékenységhez fûzõdõ ismeretek és
információk szervezett formában történõ átadására,
c) külföldön létesítendõ magyar érdekeltségû
vállalkozások alapításának támogatására,
d) a külföldi és hazai nemzetközi kiállítások, vásárok és
szakember-találkozók megrendezési költségeire,
e) a bel- és külföldi üzletember-delegációk külgazdasági
célból történõ kiküldetésének és meghívásának költségeire,
f) kereskedelemfejlesztéssel, befektetés-ösztönzéssel,
tanácsadással, információ-szolgáltatással foglalkozó szervezetek
mûködésére,
g) országpropagandára., annak kialakításához szükséges
külföldi marketing, PR, reklámtevékenység szervezésére,
kivitelezésére,
h) az ipari parkok, innovációs centrumok
megvalósíthatósági tanulmányainak elõkészítésére.
122. §
Az Alapból a következõ befektetés-ösztönzési és szerkezet-
átalakítási célokra adható támogatás:
a) korszerû technika, technológia alkalmazását elõsegítõ
termelési célú beruházásokhoz kapcsolódó infrastruktúra
fejlesztésére,
b) a korszerû techika, technológia alkalmazását elõsegítõ
közmûfejlesztési hozzájárulásra,
c) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentõségû
beruházásokban állami tulajdoni részesedés megszerzésére,
d) a gazdálkodó szervezetek világpiaci és az európai
egységes piac követelményeinek megfelelõ termék- vagy
technológia-fejlesztésére,
e) az ipari parkok, az innovációs centrumok elõkészítési
munkáira és megvalósítására,
f) termékek külpiaci bevezetéséhez szükséges
minõségbiztosítás és tanúsítási rendszerek kiépítésére.
123. §
(1) A támogatás összege a termelõ beruházás és infrastrukturális
beruházás együttes költségeinek 20 %-áig, de legfeljebb 100
millió forintig terjedhet.
(2) Azállami tulajdonrészt a megszerzéstõl számított 3 éven
belül el kell idegeníteni.
124. §
Az Alap javára teljesített önkéntes befizetések - az adományozás
körülményeire tekintettel - közérdekû kötelezettségvállalásnak
minõsülnek (Ptk. 593-596. §).
125. §
Az Alap mûködtetése során a gazdasági verseny korlátozását tiltó
jogszabályok érvényesülését biztosítva és a nemzetközi
kötelezettségekkel összhangban kell eljárni.
126. §
A Kereskedelemfejlesztési Alap és a Befektetés-ösztönzési Alap
kezelõivel kötött szerzõdések tekintetében a Gazdaságfejlesztési
Alapot, illetve a kezelésére e törvényben kijelölt Ipari és
Kereskedelmi Minisztériumot kell jogutódnak tekinteni.
127. §
Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben:
a) jelölje ki az Alap költségvetési gazdálkodásának
pénzforgalmát lebonyolító pénzintézetet,
b) állapítsa meg a 118. § (1) bekezdésében meghatározott
pályázatok és egyéni kérelmek benyújtásának feltételrendszerét,
tartalmi és formai követelményeit, az elbírálás szempontjait és
az eljárás szabályait,
c) állapítsa meg a 118. § (3) bekezdésében meghatározott
eljárási díj mértékét és megfizetésének módját,
d) állapítsa meg a támogatásban részesülõvel történõ
szerzõdéskötés részletes szabályait, és jelölje ki a szerzõdést
megkötõ szervet.
21.§
Az erdõkrõl és vadgazdálkodásról szóló 1961. évi VII. tör
vény (a továbbiakban: Evt.).
Az Evt. 6.§-a (2) bekezdésének a helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(2) Ha természetben összefüggõ olyan erdõterület kerül több
személy tulajdonába, ahol az önálló erdõgazdálkodás feltételei
nem állnak fenn, az üzemtervnek megfelelõ társult
erdõgazdálkodást fenn kell tartani; a tulajdonosok kötelesek
erdõgazdálkodó szervezetet alapítani, vagy közös képviseletükrõl
más módon gondoskodni. Az önálló erdõgazdálkodás meglétének
feltételeit - a 6/A.§-ban foglaltakra isfigyelemmel -az
erdõfelügyelõség határozatban állapítja meg."
22.§
Az Evt. 9. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"9.§
(1) Az erdõ mûvelési ágának megváltoztatásához, természetben
való megosztásához, termelésbõl való kivonásához, valamint más
célra történõ idõleges igénybevételéhez az erdészeti hatóság
engedélye szükséges.
(2) Az erdõ mûvelési ágának megváltoztatása, az erdõ termelésbõl
való kivonása, valamint más célra történõ idõleges igénybevétele
esetén az erdõgazdálkodó köteles az igénybevett erdõnek
megfelelõ értékû erdõt létesíteni (csereerdõsítés) vagy köteles
az erdészeti hatóság határozata alapján a Mezõgazdasági Alapba a
külön törvény szerint az erdõfelújítás és nevelés fafajtól függõ
normatív támogatási mérték kétszeresének megfelelõ összeget
(újraerdõsítési költség) befizetni."
23.§
Az Evt. 34. §-a az alábbi (3)-(4) bekezdéssel egészül ki, a
jelenlegi (3) bekezdés számozása (5) bekezdésre változik:
"(3) A vadászati hatóság határozata alapján vadvédelmi bírságot
köteles fizetni
a) a vadászatra jogosult akkor, ha a trófeás vadat
szakszerûtlenül ejtik el vagy
b) aki a vadat a vadászati hatóság engedélye nélkül vadászati
idényen kívül ejti el, továbbá
c) az aki a vadat jogosulatlanul ejti el.
(4) A vadvédelmi bírság mértéke:
a) a (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben a trófeabírálat
eredményétõl függõen
1. mínusz egy pont esetén a bérvadászat során
alkalmazott kilövési díj húsz százaléka, de legalább húszezer
forint,
2. mínusz kettõ pont esetén a bérvadászat során
alkalmazott kilövési díj ötven százaléka, de legalább ötvenezer
forint,
3. mínusz három pont esetén a bérvadászat során
alkalmazott kilövési díj száz százaléka, de legalább egyszázezer
forint;
b) a (3) bekezdés b) és c) pontja szerinti esetekben a trófeás
vad esetében a trófea értékétõl függõen legalább tízezer,
legfeljebb egymillió forint, míg nõivarú egyed esetében a vad
fajától függõen legalább tízezer, legfeljebb százezer forint
lehet.";
24.§
Az Evt. 35. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(1) A vadászatra jogosult köteles megtéríteni a szarvas, dám,
vaddisznó, muflon által a mezõgazdaságban és erdõgazdálkodásban,
valamint a mezei nyúl és õz által a szõlõben, gyümölcsösben,
erdõsítésben, valamint a csemetekertben okozott kárt (a
továbbiakban: vadkár), továbbá bármely hasznos vad és a
vaddisznó által a mezõgazdaságon és az erdõgazdaságon kívül
okozott kárt."
25.§
Az Evt. XII. fejezetének címe, valamint az valamint 42-43.§-
ainak a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"Erdõfenntartási járulék, erdõvédelmi bírság
42.§
Az erdõgazdálkodó az erdõfelügyelõség által engedélyezett bruttó
fatérfogat mennyisége után a véghasználatok, valamint a
növedékfokozó gyérítések esetében a törvény mellékletében
foglalt mértékek szerint erdõfenntartási járulékot köteles a
Mezõgazdasági Alapba fizetni.
43.§
(1) Az erdõgazdálkodó az erdészeti hatóság határozata alapján
erdõvédelmi bírságot köteles a Mezõgazdasági Alapba fizetni, ha
a) fát engedély nélkül termel ki,
b) az erdõállomány nevelése (tisztítás, törzskiválasztó
gyérítés, növedékfokozó gyérítés) során a fakitermelési
engedélyben meghatározott mértéket meghaladóan, illetõleg az
állomány szerkezetét károsan befolyásoló mértékben termel ki
fát,
c) túllépi a kitermelt erdõ felújítására az erdészeti hatóság
által elõírt határidõt,
d) az erdõ mûvelési ágát engedély nélkül változtatja meg,
e) az erdõt engedély nélkül vonja ki a termelésbõl, illetõleg
veszi idõlegesen igénybe.
(2) Az erdõvédelmi bírság mértéke:
a) az (1) bekezdés a)-b) pontja szerinti esetben élõfa engedély
nélküli, az engedélyezett mértéket meghaladó, illetve az erdõ
állomány szerkezetét károsan befolyásoló kitermelése esetén az
erdõfenntartási járulék tízszerese, de legalább bruttó
köbméterenként ötezer forint, elhalt fa esetén pedig bruttó
köbméterenként legalább kettõezer forint;
b) az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben évente és
hektáronként harmincezer forint,
c) az (1) bekezdés d-e) pontjai szerinti esetekben a külön
törvényben meghatározottak szerint az erdõfelújítás és az
erdõnevelés fejlesztési célú normatív támogatásánál figyelembe
vett mérték hatszorosa."
26.§
Az Evt. az e törvény 3.sz.mellékletével egészül ki.
27.§
Az állattenyésztésrõl szóló 1993. évi CXIV. törvény (a
továbbiakban: +tv.). 13.§-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"13.§
(1) A mezõgazdasági termelõ - a külön jogszabályban
meghatározott termékek és tevékenység után, az ott meghatározott
mértékben és célra - a Mezõgazdasági Alapba tenyésztési
hozzájárulást köteles fizetni."
28.§
Az +tv. 43. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"43.§
(1) Az állam a költségvetésbõl biztosítja a 17. § f), g), h)
pontjában, a 18. §-ban és a 16. § d), f) pontjában elõírt
feladatokhoz szükséges pénzügyi feltételeket, kivéve a 18. § (1)
bekezdésében és (3) bekezdésének a) és b) pontjában írt
feladatokat.
(2) A 17. § d) pontjában, 18. §-ának (1) bekezdésében, (3)
bekezdésének a), b) pontjában és a 16. § a), b), c) és e)
pontjában felsorolt feladatok ellátásához, valamint a 25. §-ban
meghatározott tenyésztésvezetõ díjazásához - az adott év
költségvetésében jóváhagyott mértékig, de legalább a díjazás 30
%-áig - az állam hozzájárul."
29.§
Az +tv. 45. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(4) Az állattenyésztési bírságot a Mezõgazdasági Alapba kell
befizetni."
30.§
A termõföldrõl szóló 1994. évi LV. törvény (a továbbiakban:
Ftv.). 52.§-a (1) bekezdésének helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(1) A termõföld más célú hasznosítása esetén egyszeri
földvédelmi járulékot kell a Mezõgazdasági Alapba fizetni."
31.§
Az Ftv. 53. §-ának (5) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(5) Ha a más célú hasznosítás az engedélyezettnél kisebb
területen valósul meg, a járulék megfizetésének esedékessé
válása napjától számított öt éven belül a járulékkülönbözetet -
kérelemre - a Mezõgazdasági Alap terhére vissza kell fizetni."
32.§
Az Ftv. 56. §- a a következõ (4) bekezdéssel egészül ki:
"(4) A földvédelmi a bírságot a Mezõgazdasági Alapba kell
befizetni."
33.§
Az Ftv. 78. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(2) A talajvédelmi bírságot a Mezõgazdasági Alapba kell
befizetni."
34.§
A halászatról szóló 1977. évi XXX. törvényerejû rendelet (a
továbbiakban: Tvr.). 8.§-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"8.§
Az állam által átengedett halászati jogért a halászatra
jogosultnak halászatfejlesztési hozzájárulást kell fizetni,
melynek alapja a vízterület halászati értéke. A
halászatfejlesztési hozzájárulás összegét a földmûvelésügyi
miniszter a halászati jog átengedésérõl szóló határozatában
állapítja meg, hektáronként és évenként száz és háromezer forint
keretösszegen belül."
35.§
A Tvr. 9. §-a a következõ(3) bekezdéssel egészül ki:
"(3) A halászatra jogosult a halászati hatóság határozata
alapján halgazdálkodási bírságot köteles fizetni, amennyiben
halászati joga a Tvr. 5. §-ának (1) bekezdésében foglaltak
alapján korlátozható, illetve megvonható. A halgazdálkodási
bírság mértéke legalább az éves halászatfejlesztési hozzájárulás
összege és legfeljebb az éves halászatfejlesztési hozzájárulás
tízszeres összege."
36.§
A központi mûszaki fejlesztésrõl szóló 1988. évi XI. törvény 3.§
(1) bekezdése a következõ g) ponttal egészül ki:
/Az Alap forrása/
"g) az Alap javára a Gazdaságfejlesztési Alapból teljesített
befizetések,"
37.§
Az Útalapról szóló 1992. évi XXX. törvény (továbbiakban: Útv.)
2.§-a a következõ h)-i) pontokkal egészül ki:
/Az Útalap forrásai:/
"h) az országos közúthálózat fejlesztésével,
fenntartásával és üzemeltetésével összefüggõ tárgyieszköz-
beszerzéseket, szolgáltatásokat terhelõ és a közútkezelõ szervek
által - az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi LXXIV.
törvény alapján - visszaigényelhetõ általános forgalmi adó
összege;
i) az állami adóhatóság által feltárt és jogerõs
adóhatósági határozattal megállapított, Útalapot érintõ
adóhiány, a hozzá kapcsolódó adóbírság és késedelmi pótlék."
38. §
Az Útv.3. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"3. §
(1) A 2. § a) pontja alapján a belföldi termelõ az általa
belföldön értékesített üzemanyag, valamint a saját üzemanyag-
felhasználása után, továbbá az importõr az általa behozott
üzemanyag után
a) motorbenzinek (KSH ITJ 55-13-1) esetében - az üzemanyag 15
Celsius fokhoz tartozó térfogatát alapul véve -literenként 9,50
forintot;
b) gázolaj (KSH ITJ 55-15-1,2,9), könnyû fûtõolaj (KSH ITJ 55-
16-2) és egyéb ipari tüzelõolaj (KSH ITJ 55-16-9) esetében - az
üzemanyag 15 Celsius fokhoz tartozó térfogatát alapul véve -
literenként 9,50 forintot:
c) üzemanyag céljára szolgáló propán-bután gáz (KSH ITJ 55-11-4)
esetében kilogrammonként 12,50 forintot;
d) üzemanyag céljára szolgáló sûrített földgáz (KSH ITJ 11-3)
esetében normál köbméterenként 9,50 forintot
köteles az Útalap számára Útalap-hozzájárulás címén megfizetni.
(2) Az e törvényben meghatározott mérték szerint számított és
megállapított Útalap-hozzájárulás összegét az (1) bekezdés
alapján befizetésre kötelezettek (a továbbiakban: adózók) közül
a) a belföldi termelõ a tárgyhavi értékesítés árbevételébõl,
valamint a saját felhasználás után az Adó-és Pénzügyi
Ellenõrzési Hivatal (továbbiakban: adóhatóság) által vezetett és
a Pénzügyminisztérium hivatalos lapjában közzétett, Útalap
üzemanyag befizetési és visszatérítési lebonyolítási számla
javára köteles megállapítani és megfizetni, a tárgyhónapot
követõ hónap 15. napjáig,
b) az importõr az üzemanyag belföldi forgalom számára történõ
vámkezelése alkalmával, valamint minden olyan hatósági
intézkedésnél, amelynek eredményeként a vámárút a belföldi
forgalom számára vámkezeltnek kell tekinteni, a vámtartozással
együtt, a vámhatóság által megjelölt számla javára köteles
megfizetni. Az Útalap-hozzájárulás összegét a vámhatóság
határozattal állapítja meg. A vámhatóság az Útalap-hozzájárulás
címén havonta beszedett összegeket egy összegben, a követõ hónap
5. napjáig átutalja az Útalap kezelõje által a tárca hivatalos
lapjában közzétett Útalap számla javára.
(3) Ha az elõzõ negyedév Útalap-befizetési kötelezettsége
meghaladta a 6 millió forintot, az adózónak havi elõleget kell
fizetnie. Az elõleg mértéke az elõzõ negyedév Útalap-befizetési
kötelezettségének egyhatod része, amelyet az adózó állapít meg
és fizet meg a tárgyhó 28. napjáig.
(4) A 2. § b) és h) pontjában meghatározott pénzösszegeket
közvetlenül az Útalap kezelõje által a tárca hivatalos lapjában
közzétett Útalap számla javára kell befizetni.
(5) A 2. § i) pontjában meghatározott együttes összeget a (2)
bekezdés a) pontjában megjelölt számlára kell megfizetni.
(6) A 3. § (1) bekezdésében foglaltak alkalmazása szempontjából
belföldi értékesítésnek minõsül az is, ha a terméket a termelõ
vagy a termeltetõ saját kiskereskedelmi hálózatába,
üzlethelyiségébe szállítja ki.
(7) E törvény 2. §-ának b) pontja alapján
a) a belföldi gépjármûvek utáni adóból 1994. évben - és az azt
követõ években - az adó 50 %-a,
b) a külföldön nyilvántartott gépjármûvek utáni adóból 1994.
évben - és az azt követõ években - az adó 100 %-a az Útalap
bevételét képezi.
(8) Az Útalap bevételei nem vonhatók el."
39. §
Az Útv. 4. §-ának (1) bekezdése a következõ f) ponttal egészül
ki:
/Az Útalap pénzeszközei az állami tulajdonban lévõ országos
közutak - ideértve azok mûtárgyait (hidak, stb.) és tartozékait
-/
"f) az országos közúthálózat fejlesztésével, fenntartásával és
üzemeltetésével összefüggõ tárgyieszköz-beszerzéseket,
szolgáltatásokat terhelõ általános forgalmi adó megfizetésére"
/használhatók fel/
40. §
Az Útv. 4. §-ának (7) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(7) A miniszter a koncesszió útján megvalósuló országos
közúthálózati fejlesztések elõmozdítása érdekében az Útalap
bevételeinek terhére
a) annak legfeljebb 20 %-os mértékéig a felvett hitelek
visszafizetésére kezességet vállalhat,
b) a koncessziós szerzõdések részeként megkötött
kölcsönszerzõdés alapján kamatfizetési kötelezettséggel terhelt,
visszatérítendõ kölcsönt nyújthat."
41. §
(1) Az Útv. 5. §-ának (7) bekezdése helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"(7) A visszatérítésre jogosult vállalkozó a naptári évre az
éves összes kedvezményezett tevékenysége nettó árbevételének
arányában állapítja meg az õt megilletõ visszatérítést és arról
a naptári évet követõ május 31-éig az adóhatsághoz bevallást
tesz. A naptári évben igénybe vett visszatérítést elszámolja és
a különbözetet eddig az idõpontig megfizeti, illetve ettõl az
idõponttól igényelheti vissza."
(2) Az Útv. 5.§-ának (9) bekezdése helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"(9) Ha a visszatérítésre jogosult vállalkozó olyan üzemanyag-
mennyiség után is visszaigényelte az Útalap-hozzájárulást,
amelyre nem vált jogosulttá, az erre esõ visszaigényelt összeget
az értékesítést követõ hónap 15. napjáig az állami adóhatóságnak
köteles visszafizetni".
42. §
Az Útv. 5. §-ának (11) bekezdése a következõ mondattal egészül
ki:
" A benyújtott visszaigénylés egyúttal adóbevallásnak minõsül."
43. §
Az Útv. 6. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(2) Az állami adóhatóság az Útalap üzemanyag befizetési és
visszatérítési lebonyolítási számla terhére teljesítheti az 5.
§-ban meghatározott visszatérítéseket. Az Útalap üzemanyag
befizetési és visszatérítési lebonyolítási számla egyenlegét - a
befizetések és visszatérítések különbözetét az esedékes
visszatérítési összegek fedezetének kivételével,- valamint a 2.
§ i) pontja alapján az Útalapot megilletõ pénzösszegeket az
adóhatóság az Útalap kezelõjével kötött megállapodás szerinti
idõpontokban átutalja az Útalap pénzmûveleteinek végzésével
megbízott pénzintézetnél vezetett Útalap elszámolási számla
javára."
44. §
Az Útv. 7.§-ának a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"7.§
(1) A Kormány az Útalap bevételeinek és kiadásainak tervezett
összegét a költségvetési törvénnyel összefüggésben, azzal
egyidejûleg köteles évente jóváhagyásra az Országgyûlés elé
terjeszteni.
(2) Az Útalap források értékállóságának megõrzése érdekében az
üzemanyag-értékesítést és felhasználást terhelõ
útalaphozzájárulás mértékét évente az üzemanyagok fogyasztási
adójának növekedési üteméhez igazodóan úgy kell meghatározni,
hogy az Útalap felvett hitelek nélkül számított (saját) forrásai
összességükben legalább a fogyasztási adóval azonos ütemben
növekedjenek."
45.§
(1) E törvény 1995. január 1-jén, a 108-113.§-ainak
rendelkezései 1995. július 1-jén lépnek hatályba.
(2) E törvény hatálybalépésével egyidejûleg hatályát veszti:
a) az Alaptv. 32.§-ának (2) és (3) bekezdése, a 33.§-ának (2)
bekezdése, és 38.§-ának (3) bekezdése,
b) a földmûvelésügyi alapokról szóló 1992. évi LXXXVIII.
törvény, valamint az azt módosító 1993. évi CVI. törvény 1.§-a
és a 1994. évi XVI. törvény 84.§-a (2) bekezdésének f) pontja,
c) a Tvr. 11.§-ának (2) bekezdése,
d) az Alaptv. 1-8.§-ai, 17-27.§-ai, 70.§-ának (1) és (3)
bekezdése,
e) a gazdasági kamarákról szóló 1994. XVI. törvény 84.§-ának (2)
bekezdés b) és c) pontjai,
f) az Alaptv. végrehajtásáról szóló 2/1993.(I.13.) NGKM
rendelet.
(3) 1994. január 1-jétõl az Alaptv. 11.§-ának (1) bekezdés f)
pontja.
Dr. Vastagh Pál sk. Dr. Békesi László sk.
igazságügyminiszter pénzügyminiszter
1.sz. melléklet az 1994. évi ............. törvény VIII. Fe
jezetéhez
/1.sz. melléklet az egyes elkülönített állami pénzalapokról
szóló 1992. évi LXXXIII. törvényhez/
A TENYÉSZTÉSI HOZZ+J+RUL+S MÉRTÉKE
1. Exportra vagy feldolgozók részére értékesített vágóállat és
állati termék:
+llatfaj és a képzés alapja METJ szám A
tenyésztési hozzájárulás
a nettó árbevétel %-ában
Szarvasmarha
Tej értékesítés 93-12-02
0,5
Vágómarha értékesítés 93-12-01
0,5
Sertés
Vágósertés 93-22-01
0,5
Juh
Gyapjú 93-32-02
1,0
Vágójuh 93-32-01
1,0
Juhtej 93-32-03
1,0
Ló
Export eladás 93-41-03 (04, 05, 06)
0,6
Belföldi eladás 93-41-03 (04, 05, 06)
0,6
Vágónyúl 93-82-02
0,2
Méz 93-84-05
0,2
2. Naposállat:
Naposcsibe 93-51-01
0,5
Naposliba 93-53-01
0,5
Naposkacsa 93-54-01
0,5
Napospulyka 93-55-01
0,5
3. Lóverseny totalizatõr forgalmának 0,6%-a.
2.sz. melléklet az 1994. évi................törvény VIII.
Fejezetéhez
/2.sz. melléklet az egyes elkülönített állami pénzalapokról
szóló LXXXIII. törvényhez/
AZ ERDÕFELÚJIT+S ÉS ERDÕNEVELÉS FEJLESZTÉSI CÉLÚ
NORMAT+V T+MOGAT+S+NAK MÉRTÉKE
I. Természetes mageredetû erdõfelújítás, a talajelõkészítéssel
együtt:
Készültségi fok Célállomány típus, ezer Ft./hektár
Tölgy Bükk Egyéb fafaj
1. +llomány alatti újulat 40 30 15
2. Végvágás utáni újulat 100 80 50
3. Befejezett felújítás 200 150 90
4. Befejezett ápolás az 5. éves
revízióig,esetenként 25 15 10
II.Sarj eredetû felújítások valamennyi engedélyezett fafajra:
ezer Ft/hektár
1. Folyamatban lévõ felújítás 20
2. Befejezett felújítás 30
3. Befejezett ápolás az 5. éves revízióig, esetenként 10
III. Mesterséges erdõfelújítások, talajelõkészítéssel együtt:
Készültségi fok Célállomány típus, ezer
Ft./hektár
Tölgy és Bükk Cser Egyéb kem. Lágy
Fenyõk
lomb lomb
a) 10 fokos és ez alatti lejtésû, géppel járható terepen:
1. Egyéves felújítás 90 50 50 60
60
2. Többéves 110 70 60 70 70
3. Befejezett 150 90 80 80 80
4. Befejezett ápolás az 5. éves
revízióig, esetenként 15 10 10
10 10
5. Tuskózásos felújítás támogatása
30 *25
* Az erdõfelügyelõség egyedi elbírálásától függõen
b) 10 fok feletti lejtésû és géppel nem járható terepen:
1. Egyéves felújítás 90 50 60
60
2. Többéves 110 80 90 80
3. Befejezett 180 100 110
100
4.Befejezett ápolás az 5. éves
revízióig 20 10 10 10
5. Padkázás támogatása 15 15 15
15
IV. +llománynevelési ( tisztítás ) támogatás:
1. Természetes mag, sarj eredetû fiatalosokban 12
ezerFt./hektár
2. Mesterséges felújítású fiatalosokban 8
ezerFt./hektár
3.sz. melléklet az 1994. évi ........... törvény VIII.
Fejezetéhez
/Melléklet az 1961. évi VII. törvényhez/
AZ ERDÕFENNTART+SI J+RULÉK MÉRTÉKE
Tájegység Tölgy és Bükk Akác Többi
Lágy Fenyõk
(erdõfelügyelõség: kem.lomb lomb
a továbbiakban:Ef.) fafajcsoport
Ft./bruttó m3
I.Északi- középhegység 800 250 300
300 600
-Budapesti Ef.
-Egri Ef.
-Miskolci Ef.
II. Nagyalföld 500 300 300 400
300
-Budapesti Ef.
-Debreceni Ef.
-Kecskeméti Ef.
III. Dél-Dunántúl 900 300 400 400
600
-Kaposvári Ef.
-Pécsi Ef.
IV. Nyugat-Dunántúl 950 350 400 400
700
-Szombathelyi Ef.
-Zalaegerszegi Ef.
V. Kisalföld 700 300 300 400
500
-Szombathelyi Ef.
VI. Közép-Dunántúl 800 300 400 300
500
-Budapesti Ef.
-Veszprémi Ef."
I N D O K O L + S
+ltalános indoklás:
/A IV. Központi Környezetvédelmi Alap/
A Központi Környezetvédelmi Alap feladatainak és
különösen forrásainak nagy arányú bõvülése indokolja az Alap
kezelésének egységesítését és a társadalmi, kormányzati
környezetvédelmi prioritásokat jobban szolgáló felhasználási
rend kialakítását. Az Alap hatékonyabb felhasználását segíti a
forráshoz kötõdõ felhasználás részleges oldása. További
módosítások szükségesek az új feladatok és források
befogadásához, illetve az Alap felhasználását a tapasztalatok
alapján indokolt egyszerûsíteni.
/A VI. Területfejlesztési Alap/
Az Alapról szóló törvény módosítását részben az eddigi mûködés
tapasztalatai alapján jelentkezõ korrekciós igények, a
kormányzati munkamegosztás változásai, az elkülönített állami
pénzalapok átfogó felülvizsgálata, valamint a területpolitika
elõkészítés alatt álló koncepcionális és intézményi változásai
indokolják.
A módosítások nyomán egyértelmûen rögzítésre kerül az Alappal
rendelkezõ miniszter, illetve a kezelést végzõ minisztérium
felelõssége. Az elkülönített állami pénzalapok közötti
munkamegosztás racionalizálása, az átfedések kiküszöbölése
indokolja, hogy a kedvezõtlen termõhelyi adottságú földhasználók
jövedelempótló támogatása, továbbá a védett mezõgazdasági
területekhez a természeti értékek megõrzését elõsegítõ
támogatások az Alap célrendszerébõl kikerülnek, elõbbit az
összevont Mezõgazdasági Alap, utóbbit a Központi
Környezetvédelmi Alap finanszírozza. Az Alap forrásai bõvülnek
az Alap tulajdoni részesedésének elidegenítésébõl, valamint a
bevezetendõ pályázati díjakból származó bevételekkel. Az Alap ez
évi likviditási problémái indokolják a pályázatok befogadásának
és az elbírálás felfüggesztésének törvényi lehetõségeit.
Igen lényeges változás, hogy a módosítás megteremti a
lehetõséget az Alap decentralizált mûködtetésére, a külön
törvény alapján létrejövõ megyei fejlesztési tanácsoknak az Alap
támogatási rendszerében való közremûködésére. Ezzel együtt a
javaslat a kormányzati programok megvalósításában az eddiginél
nagyobb felelõsséget ad az Alappal rendelkezõ miniszternek.
/VII. V+ZÜGYI ALAP/
A vízgazdálkodás állami alapfeladatainak ellátása érdekében
szükséges a törvény módosítása.
A vízügyi ágazattól - a korábbi években két lépcsõben - elvont
900 MFt költségvetési támogatást pótolja a Vízügyi Alap állami
feladatokra történõ felhasználása. Mivel az Alap bevételei
egyrészt nem tervezhetõk pontosan, másrészt a díjemelés ellenére
- a gazdasági változásokkal összefüggésben -folyamatosan
csökkenõ tendenciát mutatnak, ezért a fix százalékban
meghatározott felhasználási arány azt eredményezte, hogy a
csökkenõ bevételekbõl nem lehet ellentételezni a
támogatáselvonást. +gy a feladatellátás finanszírozásához
minimumérték meghatározása szükséges.
A javaslat nem módosítja a céltámogatási rendszer keretében
törvény szerint felhasználható támogatás mértékét.
/VIII. MEZÕGAZDAS+GI ALAP/
Az elkülönített pénzalapként mûködõ földmûvelésügyi alapok,
úgymint az +llattenyésztési Alap, a Földvédelmi Alap, a
Halgazdálkodási Alap, a Mezõgazdasági Fejlesztési Alap, az
Országos Erdészeti Alap és a Vadgazdálkodási Alap
összevonásával, valamint néhány egyéb pénzeszköz
átcsoportosításával a javaslat egységes Mezõgazdasági Alapot hoz
létre.
Az összevonás célja, hogy a rendelkezésre álló pénzeszközök
felhasználásának hatékonyságának növelése. A tervezet e
követelménynek egyrészt a pénzeszközök átcsoportosítására
vonatkozó rendelkezésekkel, másrészt az igényjogosultság
feltételeinek pontosabb meghatározásával tesz eleget.
Figyelemmel a kamarai szervezõdésre, a törvényjavaslat
meghatározza a köztestületként létrejövõ Magyar Agrárkamarának
az Alap kezelésével kapcsolatos jogosítványait. Elsõ lépcsõben
január 1-jével a Magyar Agrárkamara közremûködõi jogosítványai
erõsödnének, 1995. július 1-jével pedig a nem biztosítható
természeti károk gazdasági hatásainak mérséklése keretén belül
már olyan érdemi jogosítványokkal rendelkezne, amely hosszú
távon megteremti annak a lehetõségét, hogy a Magyar Agrárkamara
a támogatási mechanizmus mûködtetésében meghatározó szerepet
játszon.
Az elkülönítetten kezelt hat földmûvelésügyi alap gazdálkodói
befizetésekbõl származó pénzeszközöket is felhasznált a
támogatási célok megvalósítására. Az érintett gazdálkodói körnek
változatlanul az az igénye, hogy e bevételek esetében is
garanciát kapjanak arra, hogy az egységes alapba befizetésre
kerülõ pénzeszközöket elsõsorban a befizetõ gazdálkodói körnek
juttassák vissza. A javaslat ennek az igénynek úgy tesz eleget,
hogy az egyes fejezetekben részletesen felsorolja azokat a
bevételeket, amelyeket az Alapot kezelõ csak a földmûvelésügyi
miniszter arra a célra használhat fel, amelyre a befizetés
történt (ez az alap összes bevételeinek kb. 25-30 százaléka). A
bevételekkel a miniszter a törvény keretei között önállóan
rendelkezik. Figyelemmel azonban az Alap pénzkezelésének
sajátosságaira szükséges, hogy a földmûvelésügyi miniszter
felhatalmazást kapjon az úgynevezett "védett" bevételek átmeneti
átcsoportosítására. Ilyen eset fordulhat elõ pl. akkor, amikor
az Alap havi ütemezés szerinti költségvetési pénzellátmánya a
gazdaságilag indokolt kifizetések teljesítését akadályozza.
A törvényjavaslat szakmai rendelkezései (támogatási célok)
alapvetõen a korábban elkülönített hat állami pénzalap
célrendszerét tükrözik. Új támogatási célként került be a
javaslatba a nem biztosítható természeti károk gazdasági
hatásainak mérséklése és a kedvezõtlen termõhelyi adottságú
termõföldeken való földhasznosítás támogatásának elõsegítése.
A törvényjavaslat záró rendelkezései azokat a szakmai és
jogtechnikai jellegû törvénymódosításokat tartalmazzák, amelyek
az alap összevonásával összefüggésben merülnek fel.
A javaslatot a különbözõ érdekképviseleti és szakmai szervezetek
véleményezték. Az Alapok összevonásával kapcsolatosan az
érdekképviseleti álláspontok megosztottak. Az észrevételekben az
ún. "önjáró", azaz saját bevételekkel gazdálkodó pénzalapok
(+llattenyésztési, Vadászati, Halászati) összevonását vitatták.
Felvetõdött olyan javaslat is, amely az Alap feletti
rendelkezési jogot nem köztestületnek, hanem egyesületi formában
mûködõ szervezetnek kívánta volna átadni. Ez utóbbi véleményt
azért nem lehetett elfogadni, mivel állami feladatot csak
köztestületi formában mûködõ szervezetnek lehet átadni. E
feltételnek azonban jelenleg az 1995. január 1. után megalakuló
Magyar Agrárkamara felel meg.
Az 1995. évi központi költségvetésben az egységes Mezõgazdasági
Alap támogatására 9 milliárd forintot irányoztak elõ. Ezen
túlmenõen 1995.évben a földmûvelésügyi alapok jogutódja
mentesülne 3 milliárd forint tartozásnak a Távközlési Alap
javára történõ visszafizetése alól. E mentesítés is lényegében
az Alap forrásainak a bõvülését eredményezi.
/IX. GAZDAS+GFEJLESZTÉSI ALAP/
A kormány döntött a Gazdaságfejlesztési Alap 1995. január 1-
jével történõ létrehozásáról, a Kereskedelemfejlesztési és a
Befektetésösztönzési Alap egyidejû megszüntetése mellett. A
döntéssel, amely tartalmilag a "jogelõd" Alapok összevonását
jelenti, lehetõvé válik a feladatok, a rendelkezésre álló
pénzeszközök és az ágazatpolitikai célok összehangolása,
valamint a források koncentrálása és integrált kezelése révén
egységes támogatási rendszer, hatékony és átlátható mûködési,
döntési mechanizmus kialakítása.
Az Alap a gazdaság teljes fejlõdési folyamatának, a projektek
megvalósulásának különbözõ, egymást követõ fázisaiban vehetõ
igénybe. Az összetett célrendszerbõl adódóan támogatást nyújt a
befektetésöszönzéstõl (infrastruktúra fejlesztés) a
szerkezetátalakításon keresztül egészen a termék piaci
elhelyezéséig (exportösztönzés, minõségbiztosítás).
Az Alap szabályozása lehetõséget biztosít az ipari és
kereskedelmi miniszternek a gazdaságpolitikai prioritásoknak
megfelelõen az egyes felhasználási célok közötti
forrásátcsoportosításra, és a kormány döntése alapján a KMÜFA
részére történõ pénzeszköz átadására is.
Részletes indoklás:
/IV. Központi Környezetvédelmi Alap/
1.§-hoz
A Törvény 29. § (1) bekezdésének kiegészítését az Alap
bevételi forrásainak bõvítése indokolja.
A 29. § új (2) bekezdéssel történõ kiegészítését az Alap
bírságbevételekbõl képzõdõ, általános forrásának szûkössége
tette szükségessé. A termékdíjjal kapcsolatos módosítás ennek a
forrásnak szélesebb körben történõ felhasználását teszi
lehetõvé. A forráshoz kötõdõ felhasználás - az üzemanyagok
környezetvédelmi termékdíja és a még elfogadás elõtt álló
termékdíjas törvények esetében is - 50 % lehet.
A nemzetközi szerzõdésekben, adományozási szerzõdésekben
foglalt források bevonására vonatkozó módosítás az eddig több
helyen lévõ rendelkezéseket egységesen foglalja össze.
2.§-hoz
A módosítás tovább egységesíti az Alap szabályozását,
részben azzal, hogy a támogatás egyik formájaként - a gyakorlati
tapasztalatoknak megfelelõen -kezeli a hitelgaranciát; továbbá
általánossá teszi a pályázati úton adható támogatás, a
környezeti kárelhárítás, a közcélú környezetvédelmi feladatok
megoszlását a bevételekbõl.
3.§-hoz
A módosítás lehetõséget nyújt a Támogatási Irányelvekben
szereplõ célok kiemelt kezelésére.
4.§-hoz
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. tv.
végrehajtásáról szóló 115/1993. (VIII.12.) Kormány rendelet a
bányavállalkozókra át nem hárítható (elmaradt) tájrendezési
feladatok finanszírozását a közcélú környezetvédelmi feladatok
közé sorolja. Ennek értelmében került kiegészítésre az új f)
ponttal a közcélú környezetvédelmi feladatok felsorolása.
5.§-hoz
A törvény rendelkezései közül hiányoztak a 31. § (1)
bekezdésének b) és c) pontjára vonatkozó fontos felhasználási
szabályok. Az egységesítés érdekében vált szükségessé a
rendelkezések törvényben való rögzítése.
6.§-hoz
A törvény korábbi szövege a "nyereségérdekelt
tevékenység" fogalmához kötötte a vissza nem térítendõ támogatás
nyújtását. Ennek a gyakorlatban történõ alkalmazása nehézségeket
okozott. Ennek kiküszöbölésére a jelenlegi javaslat a vissza nem
térítendõ támogatást szervezeti formához köti. Nem zárja ki más
gazdálkodó szervezetek vissza nem térítendõ támogatásban való
részesítését abban az esetben, ha a támogatási cél nemzetközi
szerzõdés megvalósítását segíti elõ, illetve az egész országra
kiterjedõ ágazati program megvalósulásához járul hozzá.
7.§-hoz
A 37. § (2) pontja lehetõséget nyújt a környezetbarát
termékek, illetve a lakosság közvetlen fejlesztésének a 37. §
(l) pontban meghatározott mértéken túli támogatására.
8.§-hoz
Az éves Támogatási Irányelveket az elõzõ év
tapasztalatainak birtokában lehet megfelelõen elkészíteni. Ennek
keretében elemezni kell, hogy milyen pályázatok érkeztek be az
egyes kiemelt célokhoz, azokból milyen több éves kötelezettség-
vállalás történt. Erre csak az év utolsó harmadában van
lehetõség.
9.§-hoz
A javasolt kisebb módosítás biztosítja az összhangot a
miniszternek az Alap kezelésében való felelõssége és az Alap
által vállalt kötelezettségek között.
/VI. Területfejlesztési Alap/
10.§-hoz
Az alapok közötti párhuzamosságok megszüntetése miatt, a
racionális földhasznosítás törlésre kerül, mivel a Mezõgazdasági
Alap célrendszerével átfed:
11.§-hoz
A források kiegészítését az új bevételek megjelenése
indokolja.
12.§-hoz
A módosítás egyértelmûen rögzíti az Alappal való
rendelkezés, illetve az Alap kezelésével kapcsolatos
felelõsséget.
13.§-hoz
A támogatási irányelvekrõl, valamint a kedvezményezett
területek feltételrendszerérõl szóló országgyûlési határozatról
a Kormány nyújtja be javaslatát az Országgyûlés elé, ezért
célszerûbb az elõkészítõ minisztérium helyett a Kormány
szerepeltetése a szövegben.
14.§-hoz
A kedvezõtlen mezõgazdasági adottságú településeken a
mezõgazdasági célú földhasznosításhoz az agrárgazdálkodás 1995.
évi szabályozórendszerérõl kidolgozott elõterjesztés szerint a
földalapú támogatás átkerül a Mezõgazdasági Alapba. Ez indokolta
a törvény szövegébõl a kedvezõtlen mezõgazdasági adottságú
településeken a mezõgazdasági célú földhasznosítás támogatásának
elhagyását. Az alapok közötti átfedések kiküszöbölését szolgálja
a "védett és védelemre tervezett mezõgazdaságilag hasznosítható
területeken a természeti értékek megõrzését elõsegítõ
beruházások" elhagyása, mivel a cél a Központi Környezetvédelmi
Alap céljai között is szerepel.
Az 52. § (2) a) pontja tekintetében a törvény eredeti
szövege indokolatlanul beszûkíti a Kormány és a megyei
területfejlesztési tanácsok mozgásterét a területfejlesztési
programok kialakításánál. A javaslat nem ad szabad kezet az
alappal rendelkezõknek, mivel az 51. § (3) pont rögzíti, hogy a
kedvezményezett területeken kívül esõ települések fejlesztései
csak abban az esetben részesíthetõk a támogatásban, ha azok
megvalósítása bizonyíthatóan a kedvezményezett területek
érdekében is szükséges.
A bekezdések számozásának változtatását az indokolja,
hogy az 1994. évi XIV. törvény az 52. § (4) bekezdést már
korábban hatályon kívül helyezte.
15.§-hoz
Az Alap bevételeinek védelme érdekében indokolttá vált rögzíteni
az elidegenítésre rendelkezésre álló idõ kezdetét - mivel
korábban szerzõdéskötés, beruházás kezdete vagy befejezése nem
volt rögzítve -, illetve a legkedvezõbb feltételek szerinti
értékesítést.
16.§-hoz
Az Alap mûködése és a felhasználás részletes
szabályainak kidolgozása során visszatérõ probléma volt a
törvény korábbi fogalmazása, amelynek a gyakorlatban csak
nehezen lehet érvényt szerezni. Tekintettel az Alap pénzügyi
kereteinek korlátozottságára, valamint a pályázat benyújtásától
a támogatási szerzõdés megkötéséig tartó idõre, a benyújtási
határidõ megállapításának a jogát célszerûnek tartjuk a Kormány
hatáskörébe telepíteni. A jelenlegi gyakorlat azt mutatja, hogy
a három évente változó támogatási irányelvek és besorolási
feltételrendszer miatt a különbözõ besorolási kategóriákba
kerülõ települések számára adott esetben eltérõ benyújtási
határidõ megállapítása célszerû. Az alap mûködésében
elõfordulhatnak likviditási problémák, ezért indokolt a
pályázatok befogadásának és az elbírálás felfüggesztésének
törvénybe iktatása. Erre a folyamatos beadási határidõ törlése
adott lehetõséget.
17.§-hoz
A módosítás megteremti a lehetõséget a
Területfejlesztési Alap decentralizált mûködtetésére, a
módosított önkormányzati törvény és a késõbb elfogadásra kerülõ
Területfejlesztési törvény alapján létrejövõ, megyei
területfejlesztési tanácsoknak az Alap támogatási rendszerében
való közremûködésére. A tárcaközi bizottság összetételének
módosítását a kormányzati munkamegosztás változásai indokolják.
A területfejlesztési kormányzati programok támogatásában bõvül
az Alappal rendelkezõ miniszter döntési lehetõsége és
felelõssége.
18.§-hoz
Az Alap kezelõjének megváltozása tette szükségessé a támogatási
szerzõdés megkötésére jogosultak meghatározását is.
/VIII. Mezõgazdasági Alap/
A Mezõgazdasági Alap létrehozásáról szóló rendelkezést követõen
kerültek meghatározásra az alapból támogatandó általános célok.
A javaslat rendszerében az általános célok egyben egy-egy
fejezetét is jelentik. E kodifikációs technikával a támogatási
prioritások megfogalmazásával egyidejûleg az Alap egyes
bevételeit e célok megvalósításához lehetett rendelni. Az Alap
egyes, a törvény fejezeteiben külön is megjelölt bevételei ún.
"védett" bevételekké válnak. Ez a védettség annyit jelent, hogy
a földmûvelésügyi miniszter az így befolyt és elkülönítetten
kezelt bevételeket kizárólag az adott fejezetben megjelölt
célokra használhatja. A javaslat nem zárja ki azonban, hogy az
egyes fejezetekben foglalt célok megvalósítására a miniszter
saját hatáskörben az alap ún. nem védett bevételei közül (68.§
(3) bekezdés b)-f) pontok) az egyes felhasználási célokra
forrást biztosítson.
A bevételek elõzõekben említett védettsége azt jelenti, hogy a
törvényben meghatározott feltételek szerint a miniszter csak
visszapótlási kötelezettséggel rendelheti el azok ideiglenes
átcsoportosítását.
A javaslat tételesen meghatározza az alap bevételi forrásait.
Ezek két részbõl tevõdnek össze: a korábban elkülönült állami
pénzalapok 1994. évi összevont záróállományából, valamint a
javaslat 68.§ (3) bekezdésében felsorolt egyéb bevételeibõl. Az
egyes elkülönített állami pénzalapok záróállományában meglevõ
pénzösszegeket a 68.§ (2) bekezdése szerint az egyes támogatási
célokra kell elkülöníteni, így azok a javaslat egyes
fejezeteiben külön meghatározottak szerint szintén az ún.
"védett" bevételek kategóriájába tartoznak.
A javaslat általános jelleggel határozza meg az alapból
nyújtható támogatások formáit. Az egyes célok megvalósításához
kapcsolódó konkrét támogatási formákról, valamint a támogatás
alapjául szolgáló jogcímekrõl, a támogatás mértékérõl, az
igyénybevétel eljárási rendjérõl, valamint az egyéb
feltételekrõl a miniszter jogszabályban rendelkezik.
Az államháztartási törvény értelmében elkülönített állami
pénzalap esetében meg kell jelölni az alapot kezelõ minisztert.
A Mezõgazdasági Alappal a földmûvelésügyi miniszter jogosult
rendelkezni. A szabályozás egyértelmûen elválasztja az Alap
feletti döntéselõkészítési folyamatot az Alap pénzeszközei
feletti döntés meghozatalától. A különbözõ érdekképviseleti
szervezetek részérõl a javaslat egyeztetése alkalmával az
egyetértési jogot is magában foglaló közremûködés lehetõségének
törvényi szintû biztosítása fogalmazódott meg. Mivel ez a
lehetõség ellentétes lenne az államháztartási törvényben is
rendezett döntéshozatali mechanizmussal, így e javaslatokat nem
lehet elfogadni. Az érdekképviseleti szervezetek az Alap
végrehajtásához kapcsolódó jogszabályok elõkészítése során a
gazdasági kamarákról szóló 1994. évi XVI. törvény 64. §-ában
szabályozott keretek között vehetnek részt.
A javaslat külön szabályozza a Magyar Agrárkamara közremûködését
az alap pénzeszközeinek felhasználása során. A javaslat a Magyar
Agrárkamara számára biztosítja a támogatási feltételek
kialakításában való közremûködést, a támogatás igénybevételéhez
kapcsolódó egyes feltételek megléte igazolásának, valamint a
támogatási kérelmek elõzetes véleményezésének lehetõségét.
A javaslat 76. §-a sorolja föl azokat az agrárpolitikai
eszközöket, amelyek konkrét megfogalmazására az egyes támogatási
célokhoz kapcsolódó jogszabályokban, illetõleg pályázati
feltételekben kerül sor.
Az agrártámogatás-politikának alapvetõen két szempontrendszerre
kell támaszkodnia: nem általában az agrárgazdaságot kell
támogatni, hanem annak csak a kiemelten fontos területeire kell
összpontosítani a rendelkezésre álló, és korlátozott mértékû
forrásokat. A támogatáspolitika másik eleme az a konkrét
eszközrendszer, amelyek összehangolt alkalmazásával a célok
hatékony megvalósítását elõ lehet segíteni.
Ez utóbbi szempontrendszerrel összefüggésben az
érdekképviseletek egy részérõl észrevételként foglamazódott meg,
hogy e korlátozások törvényi elõírása szükségtelen, és a
támogatási mechanizmust alapvetõen normatív rendszerre kellene
alapozni. Nem vitatva e javaslatban levõ kedvezõ elemeket, a
támogatáspolitika kialakításánál figyelemmel kell lenni a
rendelkezésre álló korlátozott pénzügyi keretekre. Amennyiben
ezt a megközelítést elfogadjuk, úgy már indokolt hogy törvényi
szinten szabályozzuk azokat a prioritásokat, amelyek alapján a
korlátozottan rendelkezésre álló források igénybevételi
lehetõségét meghatározott rendszer szerint korlátozzák, mely
szabályok az agárpolitika szerves részét képezik. Az alapot
kezelõ miniszter szakmai és politikai felelõsséggel tartozik
azért, hogy a rendelkezésre álló forrásokat az egyes célok
megvalósítása érdekében a lehetõ leghatékonyabban használja fel.
Ehhez a javaslat a megfelelõ törvényi kereteket biztosítja,
egyrészt a támogatási célok és feltételek meghatározásával,
másrészt a kötelezõ nyilvánosság elõírásával. (75. § (2)
bekezdés).
A biológiai alapok megõrzését, fejlesztését, valamint az ehhez
kapcsolódó minõsítési rendszerek korszerûsítését elõsegítõ
támogatások
Nemzetgazdasági érdek a jó minõségû, piacképes (exportképes)
növény- és állatfajok-fajták elõállítása érdekében a magas
genetikai értéket képviselõ génbankok, növényi és állati eredetû
génvagyon fenntartása.
Az Európai Unióhoz való csatlakozás szükségessé teszi az újonnan
elõállított növényfajták és állatfajok érték- és
teljesítménymérõ, minõsítõ rendszerének bevezetését és
folyamatos korszerûsítését.
A növénytermesztési, kertészeti és erdészeti alágazatokban a
nemzeti génvagyon folyamatos gyûjtése, fenntartása és megõrzése
egyrészt nemzetközi együttmûködésben vállalt kötelezettség,
másrészt a szaporítóanyagok elõállítását biztosító alany és
nemes szemzõhajtást termõ törzsültetvények fenntartását,
fejlesztését jelenti.
Az ország területén a nagy- és kisgazdaságok számára a
környezeti adottságoknak megfelelõ faj- és fajtaszerkezet
kialakításához biztosítani szükséges a magas biológiai értéket
képviselõ, minõségtanúsítási bizonyítvánnyal rendelkezõ,
alapvetõen vírusmentes vetõmagot és szaporítóanyagot, valamint a
bemutatáshoz szükséges referencia-üzemeket.
Folyamatosan szükséges korszerûsíteni a vetõmagvak,
szaporítóanyagok minõségtanúsítási rendszerét.
A védett õshonos fajták, a magas genetikai értéket képviselõ,
veszélyeztetett helyzetbe került fajták, továbbá, a gazdasági
jelentõséggel bíró, de jelenleg piaci értéket nem képviselõ
állat, vonal-, illetõleg fajtagyûjtemények nemzeti értéket
képviselnek, és olyan génbázist jelentenek, amelyek a piac
változó igényeihez alkalmazkodva újból mobilizálhatók.
A törzstenyészetek és csúcsgenetikai értéket képviselõ
génállományok a genetikai fejlesztések kiinduló bázisai szintén
nemzeti értéket képviselnek, ezért megkülönböztetett védelmet
kell számukra biztosítani.
A genetikai értékek fenntartásának, megõrzésének és
fejlesztésének feltétele, a tenyésztõi munkához szükséges
eszközök biztosítása (törzskönyvezés, teljesítményvizsgálat,
minõsítés), illetve a szükséges tartástechnológiai és
tenyésztéstechnológiai feltételek megteremtése.
A védett õshonos fajtákról, továbbá a magas genetikai értéket
képviselõ, veszélyeztetett helyzetbe került fajták
fenntartásáról és védelmérõl az állattenyésztésrõl szóló 1993.
évi CXIV. törvény rendelkezik.
A Kárpát-medencében különleges genetikai értéket képviselõ
vadállomány megõrzése, fennmaradásának biztosítása, támogatása,
nemzetközi és export célok miatt feltétlenül szükséges.
A halászati génmegõrzés támogatása a különleges és
veszélyeztetett halfajok megfelelõ mennyiségben történõ
megõrzése, a génbankok fenntartása a biológiai egyensúly
visszaállítása és biztosítása érdekében szükséges.
Az állattenyésztés genetikai hátterének fejlesztését elõsegítõ
támogatások
Az Alapból az állattenyésztés genetikai háttere fejlesztésének
támogatására elkülönített rész rendeltetése a gazdasági
haszonállatok tenyész- és haszonértékét növelõ genetikai
fejlesztõ munka támogatása, valamint a minõségi állati termék
elõállítást szolgáló genetikai háttér fejlesztése.
Hazánkban az 1940. évi XIII. törvénycikkben már létrehozták,
illetve elrendelték az állattenyésztési alapok javára történõ
befizetést, és meghatározták az így befizetett pénzeszközök
felhasználási módját. Ez a rendszer néhány évi mûködés után
megszûnt, a tenyésztés és tenyésztésszervezés támogatása a
késõbbiekben költségvetésbõl történt.
Az elmúlt évek költségvetési megszorításai miatt újból
szükségessé vált a fejlett állattenyésztéssel rendelkezõ
országok tapasztalatainak felhasználásával a korábbihoz hasonló
rendszer visszaállítása, illetve mûködtetése.
Az +llattenyésztési Alap korábban olyan önfenntartó alapként
mûködött, melynek alapvetõ forrása az állati termék elõállítók
által befizetett hozzájárulás. A Mezõgazdasági Alap jelenlegi
rendszerében az így befolyt pénzeszközöket a földmûvelésügyi
miniszter elkülönítetten kezeli és elsõsorban az állattenyésztés
genetikai hátterének fejlesztésére fordítja. Az alap a
tenyésztés sajátosságából adódó tenyésztési többletráfordítások
részbeni finanszírozását teszi lehetõvé, melynek haszonélvezõi
közvetlenül a tenyésztõk, de - a magas genetikai értéket
képviselõ tenyészállatok és szaporítóanyagok használata révén -
közvetve az egész árutermelõ ágazat.
A tenyésztési hozzájárulás bevezetésével biztosítható a
folyamatos genetikai fejlesztés, és az egyre magasabb minõségi
követelményeket támasztó belföldi és külföldi (export) piac
kielégítése, a gazdaságos és hatékony állati termékelõállítás.
Az állattenyésztésrõl szóló 1993 évi CXIV. törvény rendelkezik a
tenyésztési hozzájárulásról, amely szerint a mezõgazdasági
termelõ külön jogszabályban meghatározott termékek és
tevékenység után, az ott meghatározott mértékben és célra -a
Mezõgazdasági Alapba tenyésztési hozzájárulást köteles fizetni.
Az Alapból nyújtható támogatás céljai felölelik a tenyésztés és
tenyésztésszervezés legfontosabb területeit és lehetõvé teszik a
tenyésztésszervezési struktúra módosításához kapcsolódóan a
különleges tenyésztési és tenyésztésszervezési célok
megvalósítását, összhangban az állattenyésztési törvénnyel.
A támogatásokat a tenyésztõk normatív és pályázatos úton vehetik
igénybe a tenyésztési céltól függõen.
A termõföld mennyiségi és minõségi védelmét elõsegítõ
támogatások
A termõföld mással nem pótolható, folytonosan megújuló
természeti erõforrásunk, melynek védelme elsõrendû feladat. Ezt
segíti elõ a javaslat, amikor az Alapból a termõföld mennyiségi
és minõségi védelméhez egyaránt biztosítja a támogatás
lehetõségét.
A javaslat 88. § (1) bekezdés a) pontja a termõföld mennyiségi,
míg b) pontja a termõföld minõségi védelmével összefüggésben
határozza meg a támogatható célokat.
A mennyiségi védelem keretében támogatás nyújtható az évek óta
hasznosítatlan gyep-területek mûvelési ág változtatás nélküli
felújításához és ezen keresztül a termõföldek okszerû
hasznosításához, így a kialakult állapotok jobb kihasználásához.
Támogatás adható továbbá a kiváló termõhelyi adottságokkal
rendelkezõ, de telepítésre csak igen magas költséggel alkalmassá
tehetõ szõlõtermõ területek kialakításához. Ennek hiányában
ugyanis a minõségileg gyengébb termést produkáló, de kisebb
költséget igénylõ telepítések kerülnének túlsúlyba. A
termõföldek mennyiségi védelme kapcsán ugyancsak támogathatók az
önkéntes földcserék, melyek a jelenleg rendkívül széttagolt
birtokszerkezet - okszerû hasznosításhoz elengedhetetlen -
koncentrációját segítik elõ. A beruházások kapcsán a termelésbõl
óhatatlanul kiesõ területek pótlását pedig a mûvelés alól kivett
területek és a kihasználatlan gyepterületek ismételt mûvelésbe
vonása segíti elõ.
A termõföldek minõségi védelme kapcsán a törvényjavaslat
figyelembe veszi, hogy a mezõgazdasági terület mintegy 60 %-án
érvényesülnek az eredményes gazdálkodás szempontjából káros
természeti hatások és kedvezõtlen talajtulajdonságok: szél- és
vízerózió, másodlagos elvizenyõsödés, káros talajsavanyúság,
szikesedés, stb.
Annak érdekében, hogy a beavatkozások a termõtalajban ne
okozzanak visszafordíthatatlan károkat, a megelõzéssel
összefüggõ tevékenység, illetõleg a kedvezõtlen talajadottságok
helyreállítása csak szakmailag megalapozott módon történhet.
Ezért úgy a mennyiségi, mint a minõségi védelem kapcsán lehetõvé
teszi a törvényjavaslat a beavatkozásokhoz szükséges
dokumentációk beszerzésének támogatását is, mivel ezek
költségvonzata szakmailag helyes beavatkozások esetén jelentõs
mértékû.
A 88. § (2) bekezdése a kettõs támogatások elkerülése érdekében
elõírja, hogy a felsorolt célok az Alapból csak akkor
támogathatók, ha azok meliorációs támogatásban nem részesülnek.
Mivel a IV. fejezetben meghatározott célok egy részének
támogatására korábban a Földvédelmi Alapból volt lehetõség, a
felhasználható pénzeszközök között rendelkezni szükséges a
Földvédelmi Alap meglévõ pénzeszközeinek további
felhasználásról.
Ugyancsak az e fejezetben megjelölt célok megvalósítására
fordítandók a termõföldrõl szóló 1994. évi LV. törvényben
meghatározott földvédelmi járulékok és bírságok, valamint
talajvédelmi bírságok összegei.
Szintén e célok megvalósítására kell fordítani azokat a
pénzeszközöket, melyeket kifejezetten ilyen célra juttatnak az
Alap számára, illetõleg az Alapból korábban visszafizetési
kötelezettséggel kiutalt, de oda visszafizetendõ összegeket.
A kedvezõtlen termõhelyi adottságú termõföld hasznosítását
elõsegítõ támogatások
A tervezet a társadalmi-gazdasági szempontból elmaradott és
munkanélküliséggel jelentõsen sújtott 1320 település közül 869
településen nyújt jövedelem kiegészítést az 1,2 millió ha
termõföldet használók számára.
A támogatás emellett elõsegíti a kedvezõtlen adottságú
térségekben - ahol a megélhetés forrása alapvetõen a
mezõgazdaságból származik - a földhasznosítási szerkezet
természeti és gazdasági adottságokhoz igazodó átalakítását is.
A törvényben foglalt cél összhangban van az EU országokban
kiterjedten alkalmazott agrár-támogatási rendszerekkel és
megfelel a társulási szerzõdésbõl adódó kötelezettségeknek.
A mezõgazdasági, az erdõgazdálkodási, a vadgazdálkodási, a
halászati, valamint az egyes élelmiszer-feldolgozási
tevékenységek folytatásához szükséges beruházásokat elõsegítõ
támogatások
Az egységes Mezõgazdasági Alap egyik legfontosabb része az
ágazat beruházásainak támogatását biztosító fejezet. Az új
törvény fõként a Mezõgazdasági Fejlesztési Alap célkitûzéseit,
támogatási konstrukcióit vette át bizonyos módosításokkal és
bõvítésekkel. A támogatás célja az átalakult, illetve az újonnan
létrejövõ, életképes méretû agrárvállalkozások
termelõeszközökhöz jutásának elõsegítése, a korszerû
eszközháttér megteremtése.
Fentiekbõl következõen elsõrendû cél a mezõgazdasági-beleértve a
halászatot is - alaptevékenységek folytatásához szükséges
építési jellegû beruházásokhoz, valamint az erdõgazdálkodási
alaptevékenységekhez tartozó beruházások közül az erdõfeltárás
létesítményeihez, az erdõtelepítés és ápolás gépi
berendezéseihez támogatás biztosítása. A mezõgazdasági gépek
beszerzését az Alap nem támogatja, azokat más jogszabály alapján
automatikus kamattámogatás igénybevételével lehet megvásárolni.
Az Alap 1995. évtõl a vadgazdálkodás folytatásához szükséges
beruházások megvalósításához is támogatást kíván nyújtani.
Új célként az Alap támogatást nyújt egyes - a késõbbiekben
meghatározásra kerülõ - élelmiszer-feldolgozási tevékenységek
folytatásához szükséges beruházásokhoz is. Ezen belül fõként a
piacra jutás elõsegítése érdekében indokolt a magasabb és
egyenletes minõséget biztosító, a környezetvédelmi elvárásoknak
megfelelõ, energiatakarékos technológiák megvalósításához,
valamint a csomagolás korszerûsítéséhez szükséges beruházások
támogatása. További fontos cél az Európai Unióhoz való társulás
elõkészítése és ennek során a minõsítési, minõség biztosítási
rendszerek bevezetésének támogatása.
A felsorolt termelõ beruházások funkcióképességének
biztosításához szükséges kiegészítõ infrastrukturális jellegû
fejlesztések szintén támogatásban részesíthetõk az Alapból.
A beruházások megvalósításához, valamint mûködtetéséhez kötõdõ
éven túli lejáratú beruházási, illetve forgóeszköz szükséglet
feltöltéséhez felvett pénzintézeti hitelek kamatterheinek
csökkentéséhez is támogatást biztosít az Alap kamatpreferencia
formájában.
A mezõgazdasági termelés szempontjából fontosnak minõsülõ
összekötõ vagy bekötõút beruházások megvalósításához abban az
esetben nyújt támogatást az Alap, ha ezen beruházások az
Útalapból is támogatásban részesülnek.
Az erdõ felújítását, nevelését, mennyiségi, illetõleg minõségi
védelmét elõsegítõ támogatások
Az erdõ, mint természeti környezetünk meghatározó elemének
fenntartása, az egész emberiség közös érdeke. A nagymértékû
környezeti veszélyeztetettség, a természetes biológiai
erõforrások jelentõségének növekedése az erdõk védelmi és
szociális funkciói iránti igény erõsödése az erdõ szabad
tulajdonlása mellett használatának közérdekû korlátozását, az
erdõk fenntartásának pénzügyi szabályozását és költségvetési
támogatását indokolja.
A szabályozás fontos elemeként a pénzügyi szabályozás már az
1800-as évek végétõl végig kíséri az erdészeti törvényalkotást,
melynek ma is érvényes alapvetõ indokai:
- a fahasználathoz képest idõben késõbb jelentkezõ
közérdekû erdõfelújítás pénzügyi garancia-rendszerének
megteremtése, vagyis az erdõfelújítás megvalósuláshoz kötött
támogatása,
- a különbözeti földjáradék elvén /eltérõ termõhelyi
adottságokon alapuló fatermõképesség/ mûködõ elvonások
erdõfelújítást és erdõfenntartást közvetlenül szolgáló
átcsoportosításának biztosítása,
- az erdõ közszolgáltatásához, erdõvédelemhez /biotikus,
abiotikus károsítások/ erdõfenntartási tevékenységhez
/gazdaságtalan erdõk/ szükséges és indokolt állami támogatás
mûködtetése.
A ráfordítással járó erdõfelújítási munkák a fahasználatból
eredõ árbevételhez képest idõben eltolódva jelentkeznek. Ezt a
jövedelmet mindaddig és addig a mértékig vissza kell forgatni a
kitermelt erdõ felújítására, amig nem biztosított legalább olyan
minõségû és mennyiségû erdõ létrejötte, melyet a jelenlegi
tulajdonos kitermelt. (Törvényjavaslat 97. §)
A támogatás a létrehozott erdõ mennyisége, minõsége és
összetétele, illetve a szükséges munkavégzés körülményeit
kifejezõ normák alapján kell számítani.T/2..sz. melléklet/,
Alapvetõ erdészetpolitikai célkitûzés hogy a hazai erdõ
mennyiségében és minõségében ne csökkenjen, így a megszünõ erdõk
pótlási céllal történõ telepítésének felújítási támogatása
indokolt.
A nagy térségre kiterjedõ közérdekeket veszélyeztetõ karantén
károsítók és veszélyes károsítók elleni károk mérséklése és
felszámolása érdekében esetenként elengedhetetlenül indokolt a
közérdekû védekezés elrendelése és költségeinek viselése.
A nemzetközi egyezmények alapján Magyarország vállalta, hogy
részt vesz az erdei ökoszisztémák megfigyelését célzó "állandó
próbaterek európai hálózatának" kialakításában és
mûködtetésében, amelynek támogatása indokolt.
Az erdei ökoszisztéma védelmét szolgáló erdõvédelmi megelõzõ
tevékenységek, biotikus és abiotikus károk felszámolása, a
tartamos erdõgazdálkodás érvényesítését biztosító hosszútávú
állomány-szabályozási, feladatának ellátása és ennek támogatása
szintén indokolt.
Fentiek alapján az erdõgazdálkodás ágazatából a felsorolt célok
garantált finanszírozásához forrás biztosítása szükséges,
valamint a célzatosan nyújtott állami támogatások
erdõgazdálkodási ágazatba való visszajuttatása. Ezt a célt
szolgálja az erdõgazdálkodásból eredõ bevételek védettsége.
(Törvényjavaslat 98. §)
A vadgazdálkodási tevékenység fejlesztését elõsegítõ támogatások
A vadgazdálkodási tevékenység fejlesztésének támogatását
indokolja, hogy a vadon élõ vadászható állatfajok a Föld
természeti erõforrásainak pótolhatatlan részét képezik, olyan
esztétikai tudományos, kultúrális, rekreációs és gazdasági
értékek hordozói, amelyek megõrzésére a társadalomnak különös
figyelmet kell fordítania.
A vadon élõ vadászható állatfajok és élõhelyük védelme kiemelten
fontos a természet egyensúlyi állapotának megtartása
szempontjából. Ez emberi beavatkozást és anyagi ráfordításokat
igényel. A támogatások körét a javaslat úgy határozza meg, hogy
az összhangban legyen a törvény céljaival. A vadállomány
megfelelõ kezeléséhez tájegységi terveket kell készíteni, melyek
meghatározzák egy-egy térség vadgazdálkodási tendenciáit, az
élõhely kezelési programot. Ugyancsak fontos a vadászati kultúra
ápolásának, elterjesztésének költségeihez való hozzájárulás,
mely többek között a vadász etika betartását segíti.
A vadgazdálkodás fejlesztését szolgáló célok megvalósítására
elsõsorban a vadászok által fizetett díjak biztosítják a
fedezetet, hiszen a vadállomány fenntartásához nekik is érdekük
fûzõdik. Az Alap keretein belül történik a trófeabírálati
tevékenység finanszírozása úgy, hogy a trófeabírálatért fizetett
díjak fedezik a bírálattal járó adminisztratív és anyagi
költségeket is. A trófeabírálat a vadgazdálkodási
szakszerûségének egyik kontrolja, melyen keresztül közvetetten
biztosítható a vadvédelem.
A halgazdálkodási tevékenység fejlesztését elõsegítõ támogatások
A hatályos vízügyi jogszabályok a nagy folyók és tavak
tulajdonjogát állami kezelésben tartják. Ehhez igazodik a
halászati jog, mely szintén az államé. A halászati jogért
fizetett összegek elsõrendû célja, hogy az állam a tulajdonában
lévõ vizekben olyan állapotokat teremtsen, ami megakadályozza a
halak pusztulását, javítsa életterüket és életfeltételeiket.
Az állam célja továbbá az állami értékek megõrzése az
orvhalászat és orvhorgászat megakadályozása révén. Az õrzési
feladatok mûszaki feltételeinek biztosítása állami segítséggel
kell hogy történjék.
Ahhoz, hogy az állam tulajdonában lévõ vizekben élõhal ne
károsodjon, élõhely rehabilitációra van szükség. A
halállománynak fennmaradásához szükség van a nemes halfajok
pótlására. A beavatkozások indokoltságát a törvényjavaslat 103.§
c) pontjában foglalt támogatás célozza.
Az e fejezetben taglalt célokra elkülönített Alap bevételeit
alapvetõen az állam halászati jogának átengedéséért beszedett
hozzájárulás és az állami halász-és horgászjegyek (illeték
jellegû) díja képezi.
A mezõgazdasági alapok összevonása lehetõvé teszi a
Halgazdálkodási Alap bevételeinek növelését más forrásokból.
Az agrárágazatban a szaktanácsadási tevékenység igénybevételének
elõsegítéséhez, valamint annak fejlesztéséhez nyújtott
támogatások
A támogatás általános célja, hogy az agrárágazatban dolgozók
gazdálkodással összefüggõ ismereteinek bõvítéséhez nyújtson
pénzügyi támogatást annak érdekében, hogy ezáltal növekedjék a
termelés biztonsága, gazdaságossága, valamint javuljanak a
piacrajutás esélyei.
Ezt a fentiekben általánosan megfogalmazott célt a javaslat
egyrészt úgy kívánja elérni, hogy a gazdálkodási problémák
megoldásában magasan képzett szakemberek szaktanácsadók állnak
rendelkezésre, akiknek szolgáltatása kedvezményes pénzügyi
feltételek mellett vehetõ igénybe.
A gazdálkodók ismeretbõvítését, a "gazdaképzést" és a
megváltozott körülményekhez való jobb alkalmazkodást hivatott
segíteni az iskolarendszeren kívüli képzés, továbbképzés. Ennek
leghatékonyabb módja a szaktanácsadó igénybevétele, aki a
gazdálkodókkal közvetlen kapcsolatban van, így ismeri az
ismétlõdõ problémáikat, ismeretbeli hiányosságaikat,
továbbképzési programokat szervez számukra - szükség szerint -az
ágazatban elismert oktató, kutató szakemberek bevonásával. Ez a
képzés kedvezményes pénzügyi feltételek mellett valósul meg.
A gazdálkodási ismeretek bõvítésének ugyancsak hatékony módja
lehet, ha az igen nagy kört érintõ kérdésekre a gazdálkodók
különbözõ szakanyagokból, kiadványokból kaphatnak feleletet és
ezek az anyagok kedvezményes pénzügyi feltételek mellett válnak
hozzáférhetõvé.
A problémamegoldás elengedhetetlen feltétele, hogy rendelkezésre
álljanak a szükséges - lehetõleg naprakész -információk. Ennek
biztosítása céljából folyik a szaktanácsadást segítõ információs
rendszer kialakítása, amelynek adatbázisai tartalmazzák a
szükséges technológiai, üzemgazdasági, szabályozási, piaci stb.
információkat. A javaslatban megfogalmazott támogatási cél a
rendszer bõvítését, karbantartását és a hozzáférés lehetõségének
elõsegítését, valamint a szaktanácsadási szolgáltatás
színvonalának emelését szolgálja.
A szaktanácsadói szolgáltatás színvonalának növelése csak akkor
biztosítható, ha támogatjuk a szaktanácsadók továbbképzését,
melynek során elõsegítjük, hogy megismerjék a legkorszerûbb
üzemgazdasági, módszertani, megközelítési módokat, "naprakész"
ismeretekkel rendelkezzenek a biológiai alapokról.
A szaktanácsadói rendszer feladatának tekintjük, az adatgyûjtés
és a kétoldalú információ áramlás támogatását.
A kutatási eredmények (pl. új növény- és állatfajták, hibridek,
korszerû termeléstechnológiák, stb.) hosszú idõ után kerülnek
gyakorlati alkalmazásra, melynek egyik oka, hogy ismertetéséhez,
elterjesztéséhez hiányzik a pénzügyi fedezet. A kutatásra
fordított pénzek gyorsabb megtérülése csak akkor várható, ha az
eredmények megismerhetõk, ezáltal hamarabb alkalmazzák azokat.
A nem biztosítható természeti károk gazdasági hatásának
mérséklését elõsegítõ támogatások
Az ún. katasztrófa méretû mezõgazdasági kockázatokra biztosítás
nem köthetõ. Ugyanakkor a bekövetkezõ károk olyan
nagyságrendûek, amelyek a mezõgazdasági termelõk egzisztenciáján
túl egyes esetekben az exportot, illetve az országos élelmezést
is veszélyeztetik és mérséklésük központi, állami beavatkozást
igényel.
Ilyen jellegû események esetén a kormány az eddigiekben
különbözõ címeken nyújtott támogatást, melynek éves
nagyságrendje 1-3 milliárd forint között mozgott.
Nemzetközi tapasztalatok is azt mutatják, hogy az állam mûködõ
piacgazdaságokban is szerepet vállal a mezõgazdasági kockázatok
mérséklésében. Különösen indokolt ez a magyar mezõgazdaság
esetében az átalakulás idõszakában.
A javaslat a Mezõgazdasági Alapból nyújtható támogatásokon belül
kívánja megteremteni e katasztrófa jellegû mezõgazdasági károk
mérséklésének lehetõségét, kizárólag azokon a területeken ahol
biztosítás - a károk mértéke, bekövetkeztének bizonytalansága
stb. miatt - nem köthetõ, nevezetesen aszály, árvíz, és
tavaszi fagykárok esetében.
A megoldás a károk hatásainak enyhítését megosztani javasolja
oly módon, hogy az állam évente a költségvetési törvényben
meghatározott módon és mértékben biztosítja a forrás nagyobbik
részét, míg a kisebbik részét elsõsorban maguk a mezõgazdasági
termelõk vállalják. Természetesen e célra elfogadhatók különbözõ
adományok, segélyek, támogatások is.
A számítások szerint a növénytermesztési és kertészeti termékek
árbevételének egy ezreléke kerülne a vállalkozások által évente
befizetésre, amely nem jelent elviselhetetlen költségemelkedést,
illetve terheket. A mezõgazdasági termelõktõl az Alapból történõ
kifizetések igénybe vehetõsége érdekében a javaslat
megkövetelné, hogy elviselhetõ mértékû általános (alap)
biztosítással rendelkezzenek, vagy önkéntes biztosítási
egyesület tagjai legyenek.
A támogatási feltételek kidolgozásában, illetve az évente
meghozandó döntésekben szükségesnek tartjuk a Magyar Agrárkamara
részvételét és ehhez kapcsolódóan a mezõgazdasági termelõk
részérõl a kamarai tagságot.
A cél rendelkezésére álló források 1995-ben várhatóan mintegy
300 millió forintot érnek el. Ebbõl 200 millió forintot a
költségvetés biztosít, amely nem képezi részét a Mezõgazdasági
Alap céljaira rendelkezésre álló 9 milliárd forint támogatásnak.
1995-ben ez az összeg a számítások szerint mintegy 100 millió
forint termelõi befizetéssel egészülne ki, tehát 1995-ben
katasztrófa méretû kár esetén annak mérséklésében csak
korlátozott szerepet vállalhatnak. Az Alap forrásainak
feltöltése közép távon jelölhetõ ki célként a költségvetés és a
termelõk terhelésének figyelembevételével. Ez természetesen azt
is jelenti, hogy nagyobb mértékû károsodás bekövetkezése esetén
közép távon továbbra is szükséges - a károk mérséklése érdekében
- központi intézkedés, melynek forrását a költségvetés
tartalékainak kialakításánál kell meghatározni.
Záró rendelkezések
A javaslat záró rendelkezései egyrészt tartalmazzák azokat a
szükséges felhatalmazásokat, amelyek alapján a földmûvelésügyi
miniszter az Alap mûködtetését meg tudja szervezni. A záró-
rendelkezésekben ezen túlmenõen számos olyan szakmai jogszabály
kerül módosításra, amely az Alap hatékony mûködését, valamint
rendelkezéseinek az agrár-szakmai joganyaggal való összhangját
biztosítják.
Az erdõtörvény módosítása egyértelmûvé teszi, hogy az önálló
erdõgazdálkodás meglétének feltételeit az erdõfelügyelõség
jogosult megállapítani. E módosítást alapvetõen az
erdõbirtokossági társulatok szervezõdésének eddigi tapasztalatai
indokolták. Miután az erdõfelügyelõség határozaban állapítja meg
a feltételek meglétét, e határozat ellen az általános szabályok
szerinti jogorvoslatot lehet igénybe venni.
Az Alap vadgazdálkodási célra fordítható bevételeit bõvíti a
vadvédelmi bírság összege. A vadvédelmi bírság tényállása
alapvetõen a szakszerûtlen, illetõleg jogosulatlan vadászati
tevékenységhez igazodik. A bírság mértéke pedig többek között a
trófea értékétõl is függ.
Az állattenyésztésrõl szóló törvény módosításával rendelkezni
kell arról, hogy a korábban az +llattenyésztési Alapba
befizetett tenyésztési hozzájárulást, illetõleg az
állattenyésztési bírságot a Mezõgazdasági Alapba kell
teljesíteni.
Az állattenyésztési törvény szerint - többek között -állami
feladatként, költségvetési forrásból gondoskodni kell az
országos adatbank létrehozásáról és fenntartásáról, továbbá az
állatok egységes azonosítási és nyilvántartási rendszerének
kialakításáról és mûködtetésérõl.
Az állami költségvetési keret szûkössége miatt ezeknek a
tevékenységeknek a finanszírozása nem fedezhetõ teljes mértékben
a költségvetésbõl, ezért az Alapból adható támogatási célok
között is szerepelnek. Ezzel összhangban módosítani kell az
állattenyésztési törvénynek az állami feladatok pénzügyi
fedezetére vonatkozó 43. §-át, amely az állattenyésztési
adatbank, valamint az állatok egységes azonosítási és
nyilvántartási rendszerének kialakítását és mûködtetését az
állam által támogatott feladatok közé sorolja.
Új elemként került be a halászati jogi szabályozásba a
halgazdálkodási bírság intézménye, amely azokat a halászatra
jogosultakat kívánja szankcióval sújtani, akik nem tartják be a
halászati jog elõírásait.
/IX. Gazdaságfejlesztési Alap/
115.-117.§-hoz
A törvény 115.§-a részletezi az Alap által ellátandó
gazdaságfejlesztési célokat, illetve feladatokat, így különösen
a kereskedelemfejlesztés, befektetésösztönzés támogatását és a
külön alapból támogatott mûszaki fejlesztés finanszírozásának
elõsegítését.
A 116.§ rendelkezik az Alap forrásairól, ennek részeként a
költségvetési támogatásról és többek között a privatizációs
bevételekbõl származó, a mindenkori költségvetési törvényben
megállapított összegekrõl.
A 117.§ az Alap kezelõjérõl, az Alap felhasználásával
kapcsolatos döntés elõkészítésében résztvevõk körérõl, és
magáról a döntési mechanizmusról rendelkezik.
118.-120.§-hoz
A 118.§ a felhasználás általános szabályait, beleértve a
pályáztatás rendjét, a támogatás felhasználásának egyéb
feltételeinek, illetve a szerzõdésben vállalt kötelezettségek
nem teljesítése esetén alkalmazható szankciók körét határozza
meg.
A 119.§ a támogatásban részesíthetõ gazdálkodó és egyéb
szervezetek körét, valamint az Alap pénzeszközeinek a fõbb
felhasználási területek közötti elõzetes felosztásának rendjét
szabályozza.
A 120.§ a Kormány döntésének megfelelõen lehetõvé teszi az ipari
és kereskedelmi miniszter számára, hogy az Alapból a Központi
Mûszaki Fejlesztési Alap részére mûszaki fejlesztési célra
forrást átadjon.
121.-122.§-hoz
A 121. § döntõen a korábbi Kereskedelemfejlesztési Alap
felhasználási jogcímei szerinti tagolásban rögzíti az Alapból
támogatandó kereskedelemfejlesztési célokat.
A 122.§ a szerkezetátalakítási, technológiafejlesztési és a
korábbi Befektetésösztönzési Alapból "átvett"
infrastrukturafejlesztési célokat határozza meg az Alapból
támogatható felhasználási jogcímekként.
123.§-hoz
A 123.§ a termelõ beruházáshoz és a hozzá kapcsolódó
infrastrukturafejlesztéshez együttesen igényelhetõ támogatás
maximális összegére kettõs korlátot állapít meg. A (2) és (3)
bekezdés szabályozza, összeghatárhoz kötötten az Alapból
átmeneti idõre történõ állami tulajdoni részesedés vásárlás
feltételeit.