1
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA
T/1605.. számú
t ö r v é n y j a v a s l a t
a családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló
1990. évi XXV. törvény módosításáról, valamint a gazdasági stabilizációt
szolgáló egyes törvénymódosításokról szóló 1995. évi XLVIII.
törvény egyes rendelkezéseinek
hatályba léptetésérõl
Elõadó:
Szabó György
népjóléti miniszter
Budapest, 1995. november
1995. évi .... törvény
a családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló 1990. évi XXV.
törvénymódosításáról, valamint a gazdasági stabilizációt szolgáló egyes
törvénymódosításokról szóló 1995. évi XLVIII. törvény egyes rendelkezéseinek
hatályba léptetésérõl
1. §
(1) A családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló 1990. évi XXV.
törvénynek (a továbbiakban: Cst.) a gazdasági stabilizációt szolgáló egyes
törvénymódosításokról szóló 1995. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Gst.)
61. §-ával megállapított 1. § (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(1) Családi pótlékra - amennyiben nemzetközi szerzõdés eltérõen nem
rendelkezik - a Magyar Köztársaság területén tartózkodó magyar állampolgár,
az állandó tartózkodásra jogosító személyi igazolvánnyal rendelkezõ
bevándorolt, vérszerinti, örökbe fogadó és nevelõszülõ (a továbbiakban: szülõ)
jogosult, ha háztartásában gyermeket nevel és a családnak az e törvényben
foglalt kivételekkel a tárgyévet megelõzõ naptári évben az egy fõre jutó havi
jövedelme a nettó 19.500 forintot nem haladja meg."
(2) A Gst. 61. §-ával megállapított Cst. 1. § (4) bekezdése a következõ
rendelkezéssel egészül ki:
"Egyéb esetekben - feltéve, hogy a nevelõszülõ megfelel az (1) bekezdés
szerinti feltételeknek - a nevelõszülõ akkor jogosult a családi pótlékra, ha
a gyermek vér szerinti, illetve örökbefogadó szülei a gyermek nevelésérõl
tartós akadályoztatásuk miatt saját háztartásukban nem tudnak gondoskodni."
2. §
(1) A Gst. 62. §-ával megállapított Cst. 1/A. §-ának (1) bekezdése helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"(1) Az egy fõre jutó jövedelem számításánál a család tagjaként - a
kérelem benyújtásának idõpontjában a családhoz tartozó - a családi pótlékot
igénylõ szülõ és a vele közös háztartásban élõ
a) házastársa, élettársa,
b) 20 évesnél fiatalabb, keresõ tevékenységet nem folytató
vér szerinti,örökbe fogadott, mostoha- és nevelt gyermeke,
c) 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkezõ,
nappali tanulmányokat folytató egyetemi-fõiskolai hallgató
gyermeke,
d) tartósan beteg, illetõleg testi vagy értelmi fogyatékos
gyermeke 1,5-szeres szorzóval és korhatárra való tekintet
nélkül,
e) az a-d) pontok alatt nem említett az a rokona, akinek
eltartására a szülõ a házasságról, a családról és a
gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény (a továbbiakban:
Csjt.) alapján köteles és e tartási kötelezettségének eleget
tesz
vehetõ figyelembe."
(2) A Gst. 62. §-ával megállapított Cst. 1/A. §-ának (3) bekezdése helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"(3) A (2) bekezdésben meghatározott nettó jövedelem csökkenthetõ a
család tagjának folyósított gyermekgondozási segély és gyermeknevelési
támogatás összegével, valamint az (1) bekezdésben figyelembe nem vett személy
részére a Csjt. alapján nyújtott
a) bíróság által megállapított tartási kötelezettség esetén a
bíróság által meghatározott tartás teljes értékével,
b) egyéb tartás esetén a tartásra köteles személy nettó
jövedelmének eltartott személyenként 20 %-ával, több
eltartott esetén legfeljebb 50 %-ával."
3. §
A Gst. 64. §-ával megállapított Cst. 5. §-a helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"5. § (1) A családi pótlék havi összege gyermekenként
a) havi nettó 18.000 forintos egy fõre jutó jövedelemhatárig;
- 1 gyermekes családnak 2750 Ft,
- 1 gyermekes egyedülállónak 3250 Ft,
- 2 gyermekes családnak 3250 Ft,
- 2 gyermekes egyedülállónak 3750 Ft,
- tartósan beteg, testi vagy értelmi fo-
gyatékos gyermekre tekintettel 5100 Ft,
b) havi nettó 18.001-18.750 forint közötti egy fõre jutó
jövedelemérték esetén
- 1 gyermekes családnak 2000 Ft,
- 1 gyermekes egyedülállónak 2300 Ft,
- 2 gyermekes családnak 2300 Ft,
- 2 gyermekes egyedülállónak 2700 Ft,
- tartósan beteg, testi vagy értelmi
fogyatékos gyermekre tekintettel 3600 Ft;
c) havi nettó 18.751-19.500 forint közötti egy fõre jutó
jövedelemérték esetén
- 1 gyermekes családnak 1100 Ft,
- 1 gyermekes egyedülállónak 1300 Ft,
- 2 gyermekes családnak 1300 Ft,
- 2 gyermekes egyedülállónak 1500 Ft,
- tartósan beteg, testi vagy értelmi
fogyatékos gyermekre tekintettel 2100 Ft.
(2) A három- és többgyermekes családnak gyermekenként 3750 forint, három- és
többgyermekes egyedülállónak gyermekenként 3950 forint összegû családi pótlék
jár az 1. § (1) bekezdésében meghatározott jövedelmi korláttól függetlenül. Ha
a három- és többgyermekes családban tartósan beteg, testi vagy értelmi
fogyatékos gyermeket nevelnek, az ilyen gyermek után 5.100 forint összegû
családi pótlék jár.
(3) Az 1. § (6) bekezdésének a-c) pontjai szerinti
a) tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos gyermek után
5.100,-Ft,
b) az a) pont alá nem tartozó gyermek után 3.250 Ft
összegû családi pótlék illeti meg az intézet vezetõjét."
4. §
(1) A Gst. 65. §-ával megállapított Cst. 7. §-ának (2) bekezdése a következõ
szövegrésszel egészül ki:
"A nyilatkozat a család jövedelmi helyzetére vonatkozó adatok mellett
tartalmazza a család tagjainak nevét, születési idejét és helyét, anyja nevét,
valamint lakó-, illetve tartózkodási helyét. A nyilatkozatban szereplõ, a
család
a) tagjaira vonatkozó adatok valódiságát a települési
önkormányzat jegyzõje,
b) egy fõre jutó havi jövedelmére vonatkozó adatok
valódiságát az Adó- és Pénzügyi Ellenõrzési Hivatal
a családi pótlékot folyósító szerv megkeresésére ellenõrzi."
(2) A Gst. 65. §-ával megállapított Cst. 7. § (4) bekezdése helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"(4) A (3) bekezdésben említett esetekben a családi pótlékra való
jogosultság annak a hónapnak az elsõ napjával nyilik meg, amelyben a
jogosultsághoz elõírt valamennyi feltétel bekövetkezik, azonban a családi
pótlék legfeljebb az igény elõterjesztését megelõzõ 6 hónapra folyósítható."
(3) A Cst. 7. §-a a következõ új (5) bekezdéssel egészül ki, egyidejûleg a
Gst. 65. §-ával megállapított (5)-(8) bekezdés számozása (6)-(9) bekezdésre
módosul:
"(5) Ha a (3) bekezdés b) pontjában szereplõ esetben a jövedelemváltozás
elõre megállapíthatóan meghaladja a 6 hónapot, a jogosultság megállapítására
vonatkozó igény a jövedelemváltozás idõpontjától benyújtható."
5. §
(1) E törvény, valamint a Gst. 61-65. §-ai e törvény kihirdetését követõ 8.
napon lépnek hatályba azzal, hogy 1996. március 31-ig a családi pótlékra való
jogosultságot az e törvény hatálybalépését megelõzõ napon hatályban lévõ
jogszabályok alapján kell megállapítani.
(2) 1996. április 1-jétõl, valamint az 1996. április hónapra járó családi
pótlékot a Gst.-vel és az e törvénnyel módosított Cst. szerint kell
megállapítani és folyósítani. Ha a családi pótlék folyósításához szükséges
nyilatkozatot a jogosult szabályszerûen kitöltve 1995. március 1-ig benyújtja
- feltéve, hogy a jogosultsági feltételeknek megfelel -, a családi pótlék
1996. április hónaptól folyamatosan folyósítható.
(3) Az 1997. április 30-ig tartó, a Cst. 7. §-ának (1) bekezdése szerinti
jogosultsági év 1996. április 1-jétõl kezdõdik.
(4) E törvény hatálybalépésével egyidejûleg a Gst. 61. §-ával megállapított
Cst. 1. § (2)-(3) bekezdései, (4) bekezdésébõl a "vagyoni" szó, (5)
bekezdésébõl a (2) bekezdésre történõ utalás, valamint az "és vagyoni"
szövegrész, (7) bekezdésébõl a (2) bekezdésre történõ utalás, illetve az "- és
vagyoni" szövegrész, továbbá a Gst. 63. §-ával megállapított Cst. 2. §-ának
(2) bekezdése, a Gst. 65. §-ával megállapított Cst. 7. § (1) bekezdésébõl,
valamint (2) bekezdésébõl az "és (2)" szövegrész hatályát veszti.
ÁLTALÁNOS INDOKOLÁS
A gazdasági stabilizációt szolgáló egyes törvénymódosításokról szóló
1995. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Gst.) jelentõsen módosította a
családi pótlékról szóló 1990. évi XXV. törvényt (a továbbiakban: Cst.). A
módosítás többek között vagyoni és jövedelmi helyzettõl teszi függõvé a
családi pótlékot, e mellett más tartalmi módosításokat is megfogalmaz.
A családi pótlék új rendszerével kapcsolatosan az Alkotmánybírósághoz
benyújtott indítványokról a bírói testület három alkalommal döntött, és a
törvény rendelkezéseit több vonatkozásban alkotmányellenesnek minõsítette,
illetve 1995. július 1-jével nem engedte azt hatályba lépni. Annak érdekében,
hogy a módosítások hatályba léphessenek a Parlamentnek külön törvényben kell
rendelkeznie az alkotmányos követelményekkel összhangban lévõ szabályozásról
és a törvény hatálybaléptetésérõl.
Ennek megfelelõen a Javaslat egyrészt az alkotmányossági kritériumokkal
való összhang megteremtése érdekében módosítja a korábban meghozott
szabályozást, másrészt hatályba lépteti az alkotmánybírósági döntéssel nem
érintett, illetve a módosított rendelkezéseket.
RÉSZLETES INDOKOLÁS
1. §-hoz
A Javaslat az 5. § (1)-(3) bekezdéseiben foglalt rendelkezésekkel
összhangban a családi pótlékra való jogosultság jövedelem-határát az 1995. évi
jövedelmi helyzet várható alakulására figyelemmel 19.500 Ft-ban határozza meg.
A Javaslat a nem vérszerinti szülõk által nevelt és nem a gyermek- és
ifjúságvédõ intézet által nevelõszülõnél elhelyezett gyermekek után járó
családi pótlékra való jogosultsággal összefüggésben kimondja, hogy a
nevelõszülõ az általános szabályok alapján is csak akkor jogosult a családi
pótlékra, ha a gyermek nevelésérõl a vérszerinti, illetve az örökbefogadó
szülõ nem tud tartósan gondoskodni. Ilyennek minõsül például, ha a szülõ
(szülõk) börtönben van, egészségi állapota miatt nevelési kötelezettségeinek
nem tud eleget tenni, bentlakásos szociális intézményben került elhelyezésre.
A Javaslat tehát kizárja azt, hogy a gyermek nevelésére, gondozására egyébként
képes szülõ - ha jövedelmi helyzete folytán a családi pótlékra nem jogosult -
a gyermeket másnál azért helyezze el, hogy a gyermek után családi pótlékot
folyósítsanak.
2. §-hoz
Az egy fõre jutó jövedelem számításnál figyelembe vehetõ családtagok köre
a Javaslat szerint bõvül azon rokonokkal, akiknek tartására a családi pótlékot
igénylõ szülõ a házasságról, a családról és gyámságról szóló törvény alapján
kötelezett és ezen tartási kötelezettségének eleget tesz.
A jövedelem számításánál figyelembe vehetõ családtagok nettó jövedelme a
gyermekgondozási segély és gyermeknevelési támogatás mellett csökkenthetõ a
családtagként nem figyelembe vett személy részére nyújtott tartásnak a
Javaslatban meghatározott mértékû összegével is. Így biztosított a
háztartáson kívül élõ tartásra szoruló családtagra fordított kiadások
figyelembevétele is.
3.§-hoz
A Javaslat az 1. § rendelkezéseivel összhangban a család jövedelmi
helyzetének differenciáltsága alapján a családi pótlék összegét sávosan
határozza meg. Emellett kimondja, hogy a három és többgyermekes családok
esetén is emelt összegû (5.100 Ft) családi pótlékot kell folyósítani a
tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos gyermek után.
A Javaslat az ideiglenes hatályú beutalt, az intézeti vagy állami nevelt,
valamint a szociális intézményben elhelyezett gyermek után járó családi pótlék
összegét úgy határozza meg, hogy ha az intézményben elhelyezett gyermek
tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos - függetlenül attól, hogy nem
családban él - magasabb összegû családi pótlékra jogosítson, míg az egészséges
gyermek után az egy gyermekes egyedülállónak járó összegû családi pótlék
kerüljön folyósításra.
4.§-hoz
A Javaslat kiegészíti a Cst. rendelkezéseit a jövedelem-nyilatkozatban
közölt adatok körére, valamint azok valódiságának ellenõrzésére vonatkozó
szabályokkal. Tekintettel arra, hogy a nyilatkozatban foglalt adatok
valódiságát nem kell igazolni, a jogosulatlan igénybevétel csak akkor
állapítható meg, ha az adatok valódiságának ellenõrzését a törvény lehetõvé
teszi. A család egy fõre jutó jövedelmének nagysága szempontjából fontos, hogy
hány és milyen életkorú személy tartozik a családhoz, további fontos kérdés,
hogy a nyilatkozatban megjelölt személyek egy háztartásban élnek-e. Ezen
adatok - miként a család tényleges jövedelme is - a folyósító szervek által
nem ellenõrizhetõk. Ezért a Javaslat a család tagjaira vonatkozó adatok
valódiságának ellenõrzését a települési önkormányzatok jegyzõjének
hatásköreként fogalmazza meg. A család jövedelmi helyzetének ellenõrzése az
APEH hatásköre, amit - a jegyzõ ellenõrzési hatásköréhez hasonlóan - a
folyósító szerv megkeresésére köteles elvégezni.
A (2) bekezdés rendelkezik arról, hogy akár a családtagok számában, akár
a jövedelmi helyzetben bekövetkezett változás esetén a jogosultság a változás
bekövetkezésének idõpontjától fennáll, de az ellátás visszamenõleg csak a
kérelem benyújtását megelõzõ 6 hónapra folyósítható. A jelenleg hatályos
családi pótlék rendszerben is ez a szabály, fenntartása a továbbiakban is
indokolt.
A (3) bekezdés lehetõvé teszi az igény iránti kérelem azonnali
benyújtását, ha a jövedelemcsökkenés elõreláthatóan a 6 hónapos idõtartamot
meghaladja.
5.§-hoz
A Javaslat az új normát a kihirdetést követõ 8. napon lépteti hatályba,
kimondja azonban, hogy 1996. március 31-ig a családi pótlék intézését
(megállapítás, folyósítás, stb.) a Cst. módosítását megelõzõ napon hatályban
lévõ szabályok alapján kell végezni. Így, a még 1996. márciusában született
gyermek után március hónapra a családi pótlékot alanyi jogon kell biztosítani,
de 1996. április 1-jétõl csak a család jövedelmi helyzetétõl függõen lehet
azt tovább folyósítani.
A Javaslat 5. §-ának (2)-(3) bekezdése a törvény alkalmazásával
kapcsolatos átmeneti rendelkezéseket tartalmazza. A jogbiztonság
követelményével összhangban az új feltételek szerint a családi pótlékot 1996.
áprilisától lehet folyósítani. A zavartalan folyósítás feltétele, hogy a
családok az igénybejelentésüket az általános szabályoktól eltérõen még 1996.
március 1-ig megtegyék. A folyósító szervek az igénybejelentést követõen a
nyilatkozatot feldolgozzák és gondoskodnak a családi pótléknak a jogosultak
részére történõ folyósításáról.
A (4) bekezdés a vagyonra vonatkozó jogosultsági feltételek, illetve az
ezzel összefüggõ szövegrészek hatályon kívül helyezésérõl rendelkezik.
9
1995. évi .... törvény
a családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló 1990. évi XXV. törvény
módosításáról, valamint a gazdasági stabilizációt szolgáló egyes törvény-
módosításokról szóló 1995. évi XLVIII. törvény egyes rendelkezéseinek
hatályba léptetésérõl
1. §
(1) A családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló 1990. évi XXV.
törvénynek (a továbbiakban: Cst.) a gazdasági stabilizációt szolgáló egyes
törvénymódosításokról szóló 1995. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Gst.)
61. §-ával megállapított 1. § (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(1) Családi pótlékra - amennyiben nemzetközi szerzõdés eltérõen nem
rendelkezik - a Magyar Köztársaság területén tartózkodó magyar állampolgár,
az állandó tartózkodásra jogosító személyi igazolvánnyal rendelkezõ
bevándorolt, vérszerinti, örökbe fogadó és nevelõszülõ (a továbbiakban: szülõ)
jogosult, ha háztartásában gyermeket nevel és a családnak az e törvényben
foglalt kivételekkel a tárgyévet megelõzõ naptári évben az egy fõre jutó havi
jövedelme a nettó 19.500 forintot nem haladja meg."
(2) A Gst. 61. §-ával megállapított Cst. 1. § (4) bekezdése a következõ
rendelkezéssel egészül ki:
"Egyéb esetekben - feltéve, hogy a nevelõszülõ megfelel az (1) bekezdés
szerinti feltételeknek - a nevelõszülõ akkor jogosult a családi pótlékra, ha
a gyermek vér szerinti, illetve örökbefogadó szülei a gyermek nevelésérõl
tartós akadályoztatásuk miatt saját háztartásukban nem tudnak gondoskodni."
2. §
(1) A Gst. 62. §-ával megállapított Cst. 1/A. §-ának (1) bekezdése helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"(1) Az egy fõre jutó jövedelem számításánál a család tagjaként - a
kérelem benyújtásának idõpontjában a családhoz tartozó - a családi pótlékot
igénylõ szülõ és a vele közös háztartásban élõ
a) házastársa, élettársa,
b) 20 évesnél fiatalabb, keresõ tevékenységet nem folytató vér
szerinti,
örökbe fogadott, mostoha- és nevelt gyermeke,
c) 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkezõ, nappali
tanul-
mányokat folytató egyetemi-fõiskolai hallgató gyermeke,
d) tartósan beteg, illetõleg testi vagy értelmi fogyatékos gyermeke
1,5-
szeres szorzóval és korhatárra való tekintet nélkül,
e) az a-d) pontok alatt nem említett az a rokona, akinek eltartására
a szü-
lõ a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi
IV.
törvény (a továbbiakban: Csjt.) alapján köteles és e tartási
kötele-
zettségének eleget tesz
vehetõ figyelembe."
(2) A Gst. 62. §-ával megállapított Cst. 1/A. §-ának (3) bekezdése helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"(3) A (2) bekezdésben meghatározott nettó jövedelem csökkenthetõ a
család tagjának folyósított gyermekgondozási segély és gyermeknevelési
támogatás összegével, valamint az (1) bekezdésben figyelembe nem vett személy
részére a Csjt. alapján nyújtott
a) bíróság által megállapított tartási kötelezettség esetén a
bíróság által
meghatározott tartás teljes értékével,
b) egyéb tartás esetén a tartásra köteles személy nettó jövedelmének
eltartott személyenként 20 %-ával, több eltartott esetén
legfeljebb 50 %-ával."
3. §
A Gst. 64. §-ával megállapított Cst. 5. §-a helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"5. § (1) A családi pótlék havi összege gyermekenként
a) havi nettó 18.000 forintos egy fõre jutó jövedelemhatárig;
- 1 gyermekes családnak 2750 Ft,
- 1 gyermekes egyedülállónak 3250 Ft,
- 2 gyermekes családnak 3250 Ft,
- 2 gyermekes egyedülállónak 3750 Ft,
- tartósan beteg, testi vagy értelmi fo-
gyatékos gyermekre tekintettel 5100 Ft,
b) havi nettó 18.001-18.750 forint közötti egy fõre jutó jövedelem-
érték esetén
- 1 gyermekes családnak 2000 Ft,
- 1 gyermekes egyedülállónak 2300 Ft,
- 2 gyermekes családnak 2300 Ft,
- 2 gyermekes egyedülállónak 2700 Ft,
- tartósan beteg, testi vagy értelmi
fogyatékos gyermekre tekintettel 3600 Ft;
c) havi nettó 18.751-19.500 forint közötti egy fõre jutó jövedelem-
érték esetén
- 1 gyermekes családnak 1100 Ft,
- 1 gyermekes egyedülállónak 1300 Ft,
- 2 gyermekes családnak 1300 Ft,
- 2 gyermekes egyedülállónak 1500 Ft,
- tartósan beteg, testi vagy értelmi
fogyatékos gyermekre tekintettel 2100 Ft.
(2) A három- és többgyermekes családnak gyermekenként 3750 forint, három- és
többgyermekes egyedülállónak gyermekenként 3950 forint összegû családi pótlék
jár az 1. § (1) bekezdésében meghatározott jövedelmi korláttól függetlenül. Ha
a három- és többgyermekes családban tartósan beteg, testi vagy értelmi
fogyatékos gyermeket nevelnek, az ilyen gyermek után 5.100 forint összegû
családi pótlék jár.
(3) Az 1. § (6) bekezdésének a-c) pontjai szerinti
a) tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos gyermek után
5.100,-Ft,
b) az a) pont alá nem tartozó gyermek után 3.250 Ft
összegû családi pótlék illeti meg az intézet vezetõjét."
4. §
(1) A Gst. 65. §-ával megállapított Cst. 7. §-ának (2) bekezdése a következõ
szövegrésszel egészül ki:
"A nyilatkozat a család jövedelmi helyzetére vonatkozó adatok mellett
tartalmazza a család tagjainak nevét, születési idejét és helyét, anyja nevét,
valamint lakó-, illetve tartózkodási helyét. A nyilatkozatban szereplõ, a
család
a) tagjaira vonatkozó adatok valódiságát a települési önkormányzat
jegy-
zõje,
b) egy fõre jutó havi jövedelmére vonatkozó adatok valódiságát az
Adó-
és Pénzügyi Ellenõrzési Hivatal
a családi pótlékot folyósító szerv megkeresésére ellenõrzi."
(2) A Gst. 65. §-ával megállapított Cst. 7. § (4) bekezdése helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"(4) A (3) bekezdésben említett esetekben a családi pótlékra való
jogosultság annak a hónapnak az elsõ napjával nyilik meg, amelyben a
jogosultsághoz elõírt valamennyi feltétel bekövetkezik, azonban a családi
pótlék legfeljebb az igény elõterjesztését megelõzõ 6 hónapra folyósítható."
(3) A Cst. 7. §-a a következõ új (5) bekezdéssel egészül ki, egyidejûleg a
Gst. 65. §-ával megállapított (5)-(8) bekezdés számozása (6)-(9) bekezdésre
módosul:
"(5) Ha a (3) bekezdés b) pontjában szereplõ esetben a jövedelemváltozás
elõre megállapíthatóan meghaladja a 6 hónapot, a jogosultság megállapítására
vonatkozó igény a jövedelemváltozás idõpontjától benyújtható."
5. §
(1) E törvény, valamint a Gst. 61-65. §-ai e törvény kihirdetését követõ 8.
napon lépnek hatályba azzal, hogy 1996. március 31-ig a családi pótlékra való
jogosultságot az e törvény hatálybalépését megelõzõ napon hatályban lévõ
jogszabályok alapján kell megállapítani.
(2) 1996. április 1-jétõl, valamint az 1996. április hónapra járó családi
pótlékot a Gst.-vel és az e törvénnyel módosított Cst. szerint kell
megállapítani és folyósítani. Ha a családi pótlék folyósításához szükséges
nyilatkozatot a jogosult szabályszerûen kitöltve 1995. március 1-ig benyújtja
- feltéve, hogy a jogosultsági feltételeknek megfelel -, a családi pótlék
1996. április hónaptól folyamatosan folyósítható.
(3) Az 1997. április 30-ig tartó, a Cst. 7. §-ának (1) bekezdése szerinti
jogosultsági év 1996. április 1-jétõl kezdõdik.
(4) E törvény hatálybalépésével egyidejûleg a Gst. 61. §-ával megállapított
Cst. 1. § (2)-(3) bekezdései, (4) bekezdésébõl a "vagyoni" szó, (5)
bekezdésébõl a (2) bekezdésre történõ utalás, valamint az "és vagyoni"
szövegrész, (7) bekezdésébõl a (2) bekezdésre történõ utalás, illetve az "- és
vagyoni" szövegrész, továbbá a Gst. 63. §-ával megállapított Cst. 2. §-ának
(2) bekezdése, a Gst. 65. §-ával megállapított Cst.
7. § (1) bekezdésébõl, valamint (2) bekezdésébõl az "és (2)" szövegrész
hatályát veszti.
13
ÁLTALÁNOS INDOKOLÁS
A gazdasági stabilizációt szolgáló egyes törvénymódosításokról szóló
1995. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Gst.) jelentõsen módosította a
családi pótlékról szóló 1990. évi XXV. törvényt (a továbbiakban: Cst.). A
módosítás többek között vagyoni és jövedelmi helyzettõl teszi függõvé a
családi pótlékot, e mellett más tartalmi módosításokat is megfogalmaz.
A családi pótlék új rendszerével kapcsolatosan az Alkotmánybírósághoz
benyújtott indítványokról a bírói testület három alkalommal döntött, és a
törvény rendelkezéseit több vonatkozásban alkotmányellenesnek minõsítette,
illetve 1995. július 1-jével nem engedte azt hatályba lépni. Annak érdekében,
hogy a módosítások hatályba léphessenek a Parlamentnek külön törvényben kell
rendelkeznie az alkotmányos követelményekkel összhangban lévõ szabályozásról
és a törvény hatálybaléptetésérõl.
Ennek megfelelõen a Javaslat egyrészt az alkotmányossági kritériumokkal
való összhang megteremtése érdekében módosítja a korábban meghozott
szabályozást, másrészt hatályba lépteti az alkotmánybírósági döntéssel nem
érintett, illetve a módosított rendelkezéseket.
RÉSZLETES INDOKOLÁS
1. §-hoz
A Javaslat az 5. § (1)-(3) bekezdéseiben foglalt rendelkezésekkel
összhangban a családi pótlékra való jogosultság jövelem-határát az 1995. évi
jövedelmi helyzet várható alakulására figyelemmel 19.500 Ft-ban határozza meg.
A Javaslat a nem vérszerinti szülõk által nevelt és nem a gyermek- és
ifjúságvédõ intézet által nevelõszülõnél elhelyezett gyermekek után járó
családi pótlékra való jogosultsággal összefüggésben kimondja, hogy a
nevelõszülõ az általános szabályok alapján is csak akkor jogosult a családi
pótlékra, ha a gyermek nevelésérõl a vérszerinti, illetve az örökbefogadó
szülõ nem tud tartósan gondoskodni. Ilyennek minõsül például, ha a szülõ
(szülõk) börtönben van, egészségi állapota miatt nevelési kötelezettségeinek
nem tud eleget tenni, bentlakásos szociális intézményben került elhelyezésre.
A Javaslat tehát kizárja azt, hogy a gyermek nevelésére, gondozására egyébként
képes szülõ - ha jövedelmi helyzete folytán a családi pótlékra nem jogosult -
a gyermeket másnál azért helyezze el, hogy a gyermek után családi pótlékot
folyósítsanak.
2. §-hoz
Az egy fõre jutó jövedelem számításnál figyelembe vehetõ családtagok köre
a Javaslat szerint bõvül azon rokonokkal, akiknek tartására a családi pótlékot
igénylõ szülõ a házasságról, a családról és gyámságról szóló törvény alapján
kötelezett és ezen tartási kötelezettségének eleget tesz.
A jövedelem számításánál figyelembe vehetõ családtagok nettó jövedelme a
gyermekgondozási segély és gyermeknevelési támogatás mellett csökkenthetõ a
családtagként nem figyelembe vett személy részére nyújtott tartásnak a
Javaslatban meghatározott mértékû összegével is. Így biztosított a
háztartáson kívül élõ tartásra szoruló családtagra fordított kiadások
figyelembevétele is.
3.§-hoz
A Javaslat az 1. § rendelkezéseivel összhangban a család jövedelmi
helyzetének differenciáltsága alapján a családi pótlék összegét sávosan
határozza meg. Emellett kimondja, hogy a három és többgyermekes családok
esetén is emelt összegû (5.100 Ft) családi pótlékot kell folyósítani a
tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos gyermek után.
A Javaslat az ideiglenes hatályú beutalt, az intézeti vagy állami nevelt,
valamint a szociális intézményben elhelyezett gyermek után járó családi pótlék
összegét úgy határozza meg, hogy ha az intézményben elhelyezett gyermek
tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos - függetlenül attól, hogy nem
családban él - magasabb összegû családi pótlékra jogosítson, míg az egészséges
gyermek után az egy gyermekes egyedülállónak járó összegû családi pótlék
kerüljön folyósításra.
4.§-hoz
A Javaslat kiegészíti a Cst. rendelkezéseit a jövedelem-nyilatkozatban
közölt adatok körére, valamint azok valódiságának ellenõrzésére vonatkozó
szabályokkal. Tekintettel arra, hogy a nyilatkozatban foglalt adatok
valódiságát nem kell igazolni, a jogosulatlan igénybevétel csak akkor
állapítható meg, ha az adatok valódiságának ellenõrzését a törvény lehetõvé
teszi. A család egy fõre jutó jövedelmének nagysága szempontjából fontos, hogy
hány és milyen életkorú személy tartozik a családhoz, további fontos kérdés,
hogy a nyilatkozatban megjelölt személyek egy háztartásban élnek-e. Ezen
adatok - miként a család tényleges jövedelme is - a folyósító szervek által
nem ellenõrizhetõk. Ezért a Javaslat a család tagjaira vonatkozó adatok
valódiságának ellenõrzését a települési önkormányzatok jegyzõjének
hatásköreként fogalmazza meg. A család jövedelmi helyzetének ellenõrzése az
APEH hatásköre, amit - a jegyzõ ellenõrzési hatásköréhez hasonlóan - a
folyósító szerv megkeresésére köteles elvégezni.
A (2) bekezdés rendelkezik arról, hogy akár a családtagok számában, akár
a jövedelmi helyzetben bekövetkezett változás esetén a jogosultság a változás
bekövetkezésének idõpontjától fennáll, de az ellátás visszamenõleg csak a
kérelem benyújtását megelõzõ 6 hónapra folyósítható. A jelenleg hatályos
családi pótlék rendszerben is ez a szabály, fenntartása a továbbiakban is
indokolt.
A (3) bekezdés lehetõvé teszi az igény iránti kérelem azonnali
benyújtását, ha a jövedelemcsökkenés elõreláthatóan a 6 hónapos idõtartamot
meghaladja.
5.§-hoz
A Javaslat az új normát a kihirdetést követõ 8. napon lépteti hatályba,
kimondja azonban, hogy 1996. március 31-ig a családi pótlék intézését
(megállapítás, folyósítás, stb.) a Cst. módosítását megelõzõ napon hatályban
lévõ szabályok alapján kell végezni. Így, a még 1996. márciusában született
gyermek után március hónapra a családi pótlékot alanyi jogon kell biztosítani,
de 1996. április 1-jétõl csak a család jövedelmi helyzetétõl függõen lehet
azt tovább folyósítani.
A Javaslat 5. §-ának (2)-(3) bekezdése a törvény alkalmazásával
kapcsolatos átmeneti rendelkezéseket tartalmazza. A jogbiztonság
követelményével összhangban az új feltételek szerint a családi pótlékot 1996.
áprilisától lehet folyósítani. A zavartalan folyósítás feltétele, hogy a
családok az igénybejelentésüket az általános szabályoktól eltérõen még 1996.
március 1-ig megtegyék. A folyósító szervek az igénybejelentést követõen a
nyilatkozatot feldolgozzák és gondoskodnak a családi pótléknak a jogosultak
részére történõ folyósításáról.
A (4) bekezdés a vagyonra vonatkozó jogosultsági feltételek, illetve az
ezzel összefüggõ szövegrészek hatályon kívül helyezésérõl rendelkezik.