1
MAGYAR KÖZTARSASAG KORMANYA
T/3174..SZ.
T Ö R V É N Y J A V A S L A T
A Magyar Köztársaság 1997. évi költségvetése
A költségvetési törvényjavaslat
A törvényjavaslat mellékletei
Az általános és a részletes indoklás
Elõadó:
Dr. Medgyessy Péter
Pénzügyminiszter
B u d a p e s t, 1996. szeptember hó
1996. EVI ... TÖRVENY
A MAGYAR KÖZTARSASAG 1997. EVI
KÖLTSEGVETESERIL
Az Országgyûlés az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a
továbbiakban: Áht.) 28. §-a alapján a Magyar Köztársaság 1997. évi központi
költségvetésérõl, valamint annak a végrehajtásához kapcsolódóan egyes
törvények módosításáról a következõ törvényt alkotja:
ELSE RÉSZ
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG 1997. ÉVI KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSE
ELSE FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS KIADÁSAINAK ÉS BEVÉTELEINEK FEÖSSZEGE, A HIÁNY
MÉRTÉKE ÉS FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDJA
1. §
Az Országgyûlés az 1997. évi központi költségvetés
a) kiadási fõösszegét - a 3. § szerinti hiteltörlesztési és államkötvény-
visszavásárlási kiadások nélkül - 2 557 455,5 millió forintban,
b) bevételi fõösszegét - a 3. § szerinti hitelfelvételbõl származó bevételek
nélkül - 2 255 760,2 millió forintban,
c) hiányát 301 695,3 millió forintban
állapítja meg.
2. §
(1) Az 1. § a) pontjában megállapított kiadási fõösszeg költségvetési
fejezetek, címek, alcímek, elõirányzat-csoportok és kiemelt elõirányzatok
szerinti részletezését, rendes és rendkívüli kiadások szerint tagolva e
törvény 1. számú melléklete tartalmazza.
(2) Az 1. § b) pontjában megállapított bevételi fõösszeg költségvetési
fejezetek, címek, alcímek, elõirányzat-csoportok és kiemelt elõirányzatok
szerinti részletezését, rendes és rendkívüli bevételek szerint tagolva e
törvény 2. számú melléklete tartalmazza.
3. §
A hiteltörlesztési és államkötvény-visszavásárlási kiadások és a
hitelfelvételbõl származó bevételek részletezését e törvény 1. és 2. számú
mellékleteinek a XLII. A költségvetés nemzetközi hitelfelvételei és külföldi
adósságának törlesztése és a XLIII. A költségvetés belföldi hitelfelvételei és
belföldi adósságának törlesztése fejezetei tartalmazzák.
4. §
(1) Az Országgyûlés felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy az 1. §-ban
foglalt hiányt finanszírozza, valamint a Kincstári Egységes Számla
folyamatos likviditását biztosítsa és a központi költségvetés adósságát,
valamint a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) követeléseit
kezelje.
(2) A központi költségvetésnek, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 1991. évi
LX. törvény (a továbbiakban: MNB tv.) 82. §-ában meghatározott hitelei 1997-
ben érvényes kamatlába 8,18 %.
5. §
Az Országgyûlés felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy a Magyar Nemzeti Bank
által az MNB tv. 20. §-a szerint nyújtott kamatmentes
forinthitel 1996. December 31-én fennálló teljes állományának és az MNB
tv. 22. §-a alapján kibocsátott államkötvények állománya e §-ban meghatározott
részének lecserélésére 1997. január 1-jei hatállyal devizakötvényeket
bocsásson ki és devizahiteleket vegyen fel. Az MNB tv. 22. §-a alapján
kibocsátott államkötvények állományából akkora rész cserélhetõ le, hogy a
Magyar Nemzeti Bank - az átalakítás után - 1997. Január 1-jén nettó
devizaadóssággal ne rendelkezzen. A forintadósság devizaadósságra történõ
átalakítása módját a pénzügyminiszter a Magyar Nemzeti Bank elnökével
együttesen határozza meg.
MÁSODIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS
MÁS ALRENDSZEREI EGYES ELEIRÁNYZATAINAK MEGÁLLAPÍTÁSÁVAL,
TELJESÍTÉSÉVEL, ILLETELEG FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES CELTARTALEK-ELIIRANYZATAI
6. §
(1) A társadalombiztosítási járulék alapjának szélesítésével összefüggõ
többletkiadások, valamint az 1997. évben megvalósuló létszámcsökkenések
egyszeri többletkiadásainak részbeni, továbbá a felsõoktatásról
szóló 1993. évi LXXX. törvény 10/A §-ában megállapított ösztöndíj
társadalombiztosítási járuléka fedezetére év közben céltartalékot kell
képezni a X. Miniszterelnökség fejezet 10. cím, 2. alcímén. Az elõirányzat a
központi költségvetési szerveknél (a továbbiakban ideértve a Magyar
Tudományos Akadémiához tartozó költségvetési rendben gazdálkodó
intézményeket is) használható fel.
(2) A köztisztviselõk jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a
továbbiakban: Ktv.) 44. §-ának (4) bekezdése alapján végrehajtott
illetménykiegészítés emelések éves hatásának fedezetére, továbbá - a
közigazgatás reformjával összefüggõen - a Ktv. e törvény 75. §-ával
megállapított 43. §-a (5) bekezdésében foglaltakkal összefüggõ 2950 millió
forint céltartalékként szolgál.
(3) A céltartalék terhére nem nyújthatnak be igényt azon központi
költségvetési szervek, amelyek kiadási elõirányzatát teljes egészében saját
bevétel fedezi, illetve azon munkavállalóik után, akiket saját bevételük
terhére foglalkoztatnak.
(4) Az (1) bekezdés szerinti céltartalék a Magyar Rádió Rt.-nél és a Magyar
Televízió Rt.-nél a költségvetési intézmények átalakulásából származó - a
létszámcsökkenéssel kapcsolatos - kötelezettségek teljesítését is
szolgálja. E részvénytársaságok csak olyan munkavállaló után nyújthatnak be
igényt, akikkel megállapodtak abban, hogy a felmentésétõl számított 3 éven
belül nem létesít rendszeres foglalkoztatásra jogviszonyt a rádiózás és
televíziózás területén, illetve nem szerez tulajdont vagy tulajdoni hányadot
a rádiózással és televíziózással kapcsolatos gazdasági társaságban.
(5) Az (1) bekezdés szerinti elõirányzatra való átcsoportosításhoz a központi
költségvetési szervek elõirányzatait év közben differenciáltan 6000 millió
forinttal csökkenteni kell.
(6) A Külkereskedelmi szolgálat feladatainak átszervezésével kapcsolatos
kiadásokra 1100 millió forint szolgál a X. Miniszterelnökség
fejezet 10. cím, 2. alcím, 4. Külszolgálat elõirányzat-csoporton.
Az állam vagyonával és a felhalmozásokkal kapcsolatos rendelkezések
7. §
(1) A pénzintézetekben, illetve a nem az Állami Privatizációs és Vagyonkezelõ
Rt-hez (a továbbiakban: ÁPV Rt.) tartozó gazdasági társaságokban az állami
részesedés után 1997. évben kifizetésre kerülõ osztalék és az állami vagyon
más hozadéka a központi költségvetés bevételét képezi.
(2) Az ÁPV Rt. 1997. évben a hozzá tartozó állami vagyon privatizációjából
60 000 millió forintot köteles a központi költségvetésbe befizetni. Az ezt
meghaladó privatizációs bevételt - az e törvény 11. számú mellékletében
részletezett ráfordítási és tartalékképzési elõirányzatok, valamint az 58. §
(3)-(4) bekezdésében elõírt kötelezettség teljesítése után - az államadósság
törlesztésére kell fordítani. Az államadósság e bekezdés szerinti
csökkentésének módjáról a Magyar Nemzeti Bank elnöke és a pénzügyminiszter
állapodik meg.
(3) Az ÁPV Rt. az állami vagyon utáni részesedés címén 10 000 millió forint
osztalék jellegû befizetést teljesít a központi költségvetésbe.
(4) Az állam tulajdonában lévõ vállalkozói vagyon értékesítésérõl
szóló 1995. évi XXXIX. törvény 24. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
hitel- és kötvénykibocsátásra 1997. évben az ÁPV Rt. nem jogosult.
(5) Az ÁPV Rt. - a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak 1995. évi
költségvetésérõl és a természetbeni egészségbiztosítási szolgáltatások
finanszírozásának általános szabályairól szóló 1995. évi
LXXIII. törvény 30. §-ának (4) bekezdése alapján és az abban meghatározott
mértékig - az Egészségbiztosítási Alap és a Nyugdíjbiztosítási Alap részére
történõ pénzbeni térítés nélküli vagyonátadás keretében még át nem adott
vagyont a hozzárendelt vagyona terhére, pénzbeni térítés nélkül adja át,
figyelembe véve a Kincstári Vagyoni Igazgatóság (továbbiakban: KVI) által
teljesített vagyonátadást is.
(6) Az ÁPV Rt. által történt az 1996-1997. években a belterületi föld értéke
alapján alapítói jogon a helyi önkormányzatokat megilletõ kifizetések
összesen 57 000 millió forintot, a gazdálkodó szervezetek és a gazdasági
társaságok átalakulásáról szóló 1989. évi XIII. törvény alapján figyelemmel
az állam tulajdonában lévõ vállalkozói vagyon értékesítésérõl
szóló 1995. évi XXXIX. törvény 71. §-ának (1) bekezdésére is, az átalakuló
társaságoknak a privatizáció után visszautalásra kerülõ 20 %-os
részesedésének mértéke összesen 25 000 millió forintot tehetnek
ki. Amennyiben e törvényi kötelezettségek teljesítésére a megjelölt
elõirányzatok nem kerülnek felhasználásra a különbözet hasznosításáról a
Kormány dönt.
8. §
(1) A szovjet csapatkivonás révén felszabadult ingatlanok hasznosítása esetén
a ráfordításokkal csökkentett (nettó) készpénzbevétel fele részben az
illetékes települési önkormányzatot - ezen belül Budapesten 50-50 %-ban a
fõvárosi, illetve a kerületi önkormányzatot - illeti meg, fele részben pedig
a központi költségvetés központosított bevételét képezi.
(2) Az (1) bekezdésben említett ráfordításnak az õrzés-védelemmel, az
állagmegóvással, a kártalanítással, az értéknövelõ beruházásokkal, a
környezetvédelmi károk elhárításával, a tûzszerészeti mentesítéssel,
valamint az értékesítéssel kapcsolatos költségeket kell tekinteni.
(3) Az Országgyûlés felhatalmazza a Kormányt, hogy az ÁPV
Rt. vagyonkezelésében lévõ nem értékesíthetõ ingatlanokat, valamint a volt
szovjet laktanyákat illetõen - foglalkoztatáspolitikai, szociálpolitikai,
ifjúságpolitikai, iparfejlesztési célok megvalósításának elõsegítésére -
eseti döntést hozzon azok térítésmentes helyi önkormányzati tulajdonba
adásáról.
9. §
Az Alkotmánybíróság, az Állami Számvevõszék, a Vám- és Pénzügyõrség Országos
Parancsnoksága, az Adó- és Pénzügyi Ellenõrzési Hivatal szervei, továbbá az
Országgyûlési Biztos Hivatalának elhelyezésére szolgáló és használatukban lévõ
ingatlanok közül az ÁPV Rt. tulajdonában álló ingatlanok is a kincstári vagyon
körébe tartoznak, átadásuk a KVI részére 1997. évben történjék meg.
10. §
A KVI vagyonkezelésében lévõ kincstári vagyon átmeneti vagy tartós
hasznosításából, értékesítésébõl származó kiadásokkal csökkentett bevétel a
központi költségvetés központosított bevételét képezi. A 850 millió forint a
KVI javaslatára, a pénzügyminiszter egyedi hozzájárulása alapján a
vagyonhasznosítással, illetve a vagyongazdálkodással kapcsolatos, az állami
feladatellátással összefüggõ kiadásokra fordítható. Ezen belül a KVI
vezérigazgatója 30 millió forintig ügyletenként - de éves szinten
legfeljebb 300 millió forintig - dönt. A KVI vezérigazgatója ezen döntéseirõl
a pénzügyminisztert negyedévente utólag tájékoztatja.
11. §
(1) A központi költségvetési szerv vagyonkezelésében lévõ ingatlan
értékesítésének ellenértékébõl - a költségvetési szerv felügyeletét ellátó
szerv vezetõjének javaslatára - a pénzügyminiszter határozza meg
jogcímenként a költségvetési szerv által a teljesítendõ köztartozás
kiegyenlítésére, továbbá az építési-beruházásra, ingatlanvásárlásra,
felújításra és rekonstrukcióra felhasználható összeget. E bevételhányad nem
lehet az ellenérték 50 %-ánál alacsonyabb, kivéve a Honvédelmi
Minisztériumot, amely az ellenértéket - köztartozásai kiegyenlítését
követõen - teljes egészében felhasználhatja. Ezen összeggel - amennyiben nem
tervezték meg - a költségvetési szerv kiadási és bevételi elõirányzata
növelhetõ.
(2) A bevételeknek az (1) bekezdésben meghatározott hányadot meghaladó része a
központi költségvetés központosított bevételét képezi.
(3) A központi költségvetési szerv a használatában, illetve a kezelésében lévõ
és a feladatai ellátásához feleslegessé váló gépeket, felszereléseket,
jármûveket 5 millió forint egyedi könyv szerinti bruttó értékhatárig saját
hatáskörben, 5 millió forint felett a kincstári vagyon értékesítésére
irányadó szabályok szerint értékesítheti. Az értékesítésbõl származó bevétel
összegével - amennyiben nem tervezték meg - az intézmény dologi kiadások és
felhalmozási kiadások elõirányzatai növelhetõk.
(4) Az Áht. 108. §-a (3) bekezdésében foglaltak alkalmazása során a kisösszegû
követelés értékhatára 5000 forint.
(5) A kincstári vagyonnak a központi költségvetési szervek közötti, vagy a
költségvetési szerv, illetve szervezeti egysége megszüntetése esetén a
feladatait ellátó szervezet részére történõ bérbeadásánál a pénzügyminiszter
jogosult a nyilvános versenytárgyalási kötelezettség alól felmentést adni.
(6) A Kormány jogosult, hogy - a Magyar Honvédség szervezeti átalakulásával
összhangban - a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévõ, feleslegessé
váló ingatlanok hasznosítására - elsõsorban szociális, kulturális, oktatási
és foglalkoztatáspolitikai célra - eseti döntést hozzon, amennyiben az
ingatlan nyilvános versenytárgyaláson történõ értékesítése eredménytelen
volt. E döntés vonatkozhat az ingatlan térítésmentes, illetve kedvezményes
önkormányzati tulajdonba adására is. Az így sem hasznosítható ingatlanokat a
KVI részére - megállapodás alapján - át kell adni.
12. §
A XVII. Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium
fejezet 13. cím, 3. alcím, 17. "Vasúti létszámkiváltás és vasúthálózat
racionalizálás miatti mûszaki fejlesztés" elõirányzat-csoport 2000 millió
forint elõirányzatát a MÁV Rt. veheti igénybe abban az esetben, ha a
társaságon belüli egyes szervezeti egységeknél végrehajtott létszámcsökkentés
mûszaki fejlesztéssel oldható meg. Ennek igénybevételére a MÁV Rt. által
dokumentált, a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter és a
pénzügyminiszter által jóváhagyott adatok alapján kerülhet sor.
A központi költségvetési szervekkel kapcsolatos rendelkezések
13. §
(1) A központi költségvetési szerv a vállalkozási tevékenységébõl származó, a
gazdálkodás rendjét, a beszámolási és könyvvezetési kötelezettséget
szabályozó külön jogszabályokban foglaltak szerint megállapított
eredményének 82 %-át használhatja fel - a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel - az 1997. évi eredmény-elszámolás alapján, a fennmaradó 18 %
pedig a központi költségvetés központosított bevételét képezi.
(2) A vállalkozási tevékenységbõl származó eredmény azon része teljes
egészében felhasználható, amelyet a központi költségvetési szerv a
tárgyévben, vagy az azt követõ évben jogszabályban, illetõleg az alapító
okiratban meghatározott alaptevékenysége ellátásához kíván igénybe venni.
14. §
(1) A központi költségvetési szervek bevételei közül
a) az intézményi ellátás díja,
b) az alkalmazottak térítése,
c) az állami (hatósági, engedélyezési, felügyeleti, ellenõrzési) feladatok
díjbevétele,
d) az illeték-jellegû bevételek
eredeti elõirányzatot meghaladó többletének 50 %-a saját bevételként
számolható el, 50 %-a pedig a központi költségvetés központosított bevételét
képezi.
(2) Teljes egészében saját bevételként számolható el az a többletbevétel,
illetve az azzal összefüggõen végrehajtott elõirányzat-emelés összege,
amely:
a) jogszabály alapján évközi díjtételemelésbõl,
b) jogszabály alapján saját hatáskörben végrehajtott díjmegállapításból,
díjemelésbõl
keletkezett.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elõirányzat-változtatást az eredeti elõirányzat
teljesítését követõen legalább havonta, a hónap 20. napjáig kell
végrehajtani és a Kincstárnak bejelenteni.
15. §
(1) A központi költségvetési szervek - kivéve a (4) bekezdésben foglaltak
szerint a Légiforgalmi és Repülõtéri Igazgatóságot - a (2) bekezdésben
felsorolt jogcímeken 1997. évben ténylegesen befolyó bevételeiknek 95 %-át
használhatják fel, a fennmaradó 5 % pedig a központi költségvetés
központosított bevételét képezi.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt bevételek a következõk:
a) az állami feladatok ellátása során létrehozott áru és készlet
értékesítésének bevétele, kivéve a tankönyvek, jegyzetek, taneszközök,
valamint az egészségügyi, gyógyászati készletek, eszközök, mezõgazdasági
termékek értékesítési bevételét;
b) az alaptevékenység körében végzett szolgáltatások ellenértéke, kivéve a
költségvetési szervek által nyereség nélkül továbbszámlázottat, továbbá
c) az intézmények egyéb sajátos bevételei közül:
1. a helyiségek, eszközök tartós és eseti bérbeadásának díja, kivéve a
külföldön mûködõ állami képviseletek bérletidíj bevételeit,
2. a lízingdíj-bevétel,
3. az elhasználódott, feleslegessé vált készletek értékesítése,
4. a vállalkozási bevételek: áruértékesítés, szolgáltatás,
5. az egyéb bevételek,
d) a pénzügyi befektetések árfolyamnyeresége, hozama.
(3) Az (1) bekezdés szerinti, a központi költségvetés központosított bevételét
képezõ összeg elszámolásáról a tárgyhónapot követõ hónap 20. napjáig kell
intézkedni. A havonkénti rendezéstõl és befizetéstõl mindaddig el lehet
tekinteni, amíg a központi költségvetési szerv (2) bekezdésben foglalt
összes bevétele nem éri el az eredeti kiadási elõirányzat 5 %-át.
(4) A Légiforgalmi és Repülõtéri Igazgatóság bevételeibõl 1997. évben
havi 30 millió forint a központi költségvetés központosított bevételét
képezi.
16. §
A XV. Ipari és Kereskedelmi Minisztérium fejezet 17. Külkereskedelmi Szolgálat
címen a külszolgálatok mûködésére szolgáló elõirányzatból 1997. június 30-ig
teljesíthetõ kifizetés. Az elõirányzat fel nem használt része a
X. Miniszterelnökség fejezet 10. cím, 2. alcím, 4. elõirányzat-csoport
"Külszolgálat" céltartalékot növeli.
17. §
(1) A felsõoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 9/A. § (2) bekezdése
szerinti, egy fõre megállapított hallgatói normatíva 65 000 forint/év, a
doktori képzésben résztvevõk egy fõre megállapított támogatási
normatívája 216 000 forint/év.
(2) A katonai és rendvédelmi felsõoktatási intézmények vezetõinek, oktatóinak
és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 44. § (1) bekezdés
szerinti, a Rendõrtiszti Fõiskola nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatói
pénzbeni juttatásának normatívája 174 000 forint/fõ/év.
18. §
A fogvatartottakat foglalkoztató büntetés-végrehajtási gazdálkodó szervezetek
(kivéve a büntetés-végrehajtási intézeteket) sajátos többletköltségei részbeni
ellentételezésére 100 000 forint/foglalkoztatott fogvatartott/év, de 1997.
évben összességében nem több, mint 410 millió forint fordítható.
HARMADIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS TÖBBI ALRENDSZERÉNEK
KAPCSOLATA
A) A HELYI ÖNKORMANYZATOK ES A KÖZPONTI
KÖLTSEGVETES KAPCSOLATRENDSZERE
Állami hozzájárulás és támogatás
19. §
(1) Az Országgyûlés a normatív állami hozzájárulások jogcímeit és fajlagos
összegeit e törvény 3. számú mellékletében foglaltak szerint állapítja meg.
(2) A normatív állami hozzájárulásokat - a helyi önkormányzatok
adatszolgáltatása szerinti feladatmutatók, mutatószámok alapján -
önkormányzatonként és jogcímenként a pénzügyminiszter és a
belügyminiszter 1997. január 15-éig együttes rendeletben hirdeti ki.
20. §
(1) Az Országgyûlés felhasználási kötöttséggel járó állami támogatást állapít
meg:
a) az önálló színházat fenntartó, illetve színházat vagy színházi produkciót
támogató helyi önkormányzat részére az e törvény 4. számú mellékletében
foglalt részletezés szerint,
b) központosított elõirányzatként az e törvény 5. számú mellékletében
felsorolt, a helyi önkormányzatok által ellátandó feladatokra, továbbá a
helyi kisebbségi önkormányzatok mûködésére,
c) a helyi önkormányzatok kiemelt fontosságú beruházási feladataira, külön
törvényben szabályozott címzett és céltámogatás formájában,
d) a tûz elleni védekezésrõl, a mûszaki mentésrõl és a tûzoltóságról
szóló 1996. évi XXXI. törvény alapján a hivatásos önkormányzati
tûzoltóságot fenntartó helyi önkormányzat részére az e törvény 7. számú
mellékletében meghatározott normatív feltételek szerint. E támogatásokat -
a helyi önkormányzatok adatszolgáltatása szerinti szakmai mutatók
alapján - önkormányzatonként a 19. § (2) bekezdésében meghatározott
rendeletben kell közzétenni,
e) a nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozók óvodai nevelésének, iskolai
oktatásának és a két tanítási nyelvû oktatás támogatására a 8. számú
mellékletben meghatározott feltételek szerint. E támogatásokat - a helyi
önkormányzatok adatszolgáltatása szerinti feladatmutatók alapján -
önkormányzatonként és jogcímenként a 19. § (2) bekezdésében meghatározott
rendeletben kell közzétenni,
f) a termelõ infrastrukturális feltételekben meglévõ területi fejlettségi
különbségek mérséklésére, a területfejlesztési szempontból kedvezményezett
térségek helyi önkormányzatai részére a területfejlesztésrõl és a
területrendezésrõl szóló 1996. évi XXI. törvény rendelkezései szerint.
(2) E törvény a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszerérõl
szóló 1992. évi LXXXIX. törvény 8. § (2) és (3) bekezdése alapján az 1997-
ben támogatható célok körét a következõk szerint állapítja meg és
rangsorolja:
a) települési szilárdhulladék-lerakó építése,
b) életveszélyessé vált általános iskolai tanterem kiváltása,
c) mûködõ kórházak és szakrendelõk (beleértve az önálló fogászati rendelõt
is) gép- és mûszerbeszerzései,
d) a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszerérõl
szóló 1992. évi LXXXIX. törvény 3. számú mellékletének I. Vízgazdálkodás,
szennyvíz-elvezetés és -tisztítás alcím megjegyzésében jelzett
igénykielégítési sorrend és az 1997. évre célonként külön benyújtott
támogatási igényû, de üzembehelyezhetõség szempontjából mûszakilag
összetartozó beruházások együttes kezelésének figyelembevételével a
költségvetési elõirányzatból még kielégíthetõ szennyvíztisztító telep,
települési folyékonyhulladék - tengelyen szállított szennyvíz -
tisztítótelep és szennyvízcsatorna-hálózat építés.
(3) A Kormány a ki nem elégített, de a helyi önkormányzatok címzett és
céltámogatási rendszerérõl szóló 1992. évi LXXXIX. törvényben meghatározott
feltételeknek megfelelõ igényeket a hivatkozott törvény 3. számú
mellékletének I. Vízgazdálkodás, szennyvízelvezetés és -tisztítás alcím
megjegyzésében jelzett igénykielégítési sorrend és az 1997. évre célonként
külön benyújtott támogatási igényû, de üzembehelyezhetõség szempontjából
mûszakilag összetartozó beruházások együttes kezelésének figyelembevételével
teszi közzé.
(4) A helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának 1997. évi
elõirányzatából, továbbá az elõzõ évek elõirányzat-maradványából június 30-
ig lemondással felszabaduló összeg felhasználható a tárgyévben ki nem
elégített, de a feltételeknek megfelelõ, az igénykielégítési sorrendben
következõ céltámogatási igényekre. Azoknak az önkormányzatoknak, amelyek a
kormány-közleményben a ki nem elégített igényeknél szerepelnek és a
kiegészítõ jegyzékbe kerülhetnek, a Belügyminisztérium megkeresésére 8 napon
belül egyértelmûen nyilatkozniuk kell a támogatási igényük fenntartásáról. A
határidõ elmulasztása jogvesztõ. A céltámogatásban részesülõ önkormányzatok
kiegészítõ jegyzékét a Belügyminisztérium és a
Pénzügyminisztérium 1997. Augusztus 15-ig teszi közzé. A kiegészítõ
jegyzékben szereplõ beruházások kivitelezését 1998. április 15-ig kell
megkezdeni és ennek megfelelõen a beruházás tervezett befejezése is
módosul. Egyebekben a kiegészítõ jegyzékben szereplõ beruházásokra is
érvényesek a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszerérõl
szóló 1992. évi LXXXIX. törvény rendelkezései.
(5) A címzett és céltámogatásban 1997-ben nem részesülõ önkormányzatok
igényüket a késõbbi években - az akkor érvényes feltételekkel - újra
benyújthatják.
(6) A helyi önkormányzatok központi támogatás szempontjából 1997. évben
kezdõdõ új címzett támogatásait külön törvény tartalmazza.
(7) A (8) bekezdésben foglaltak kivételével a helyi önkormányzat normatív
állami hozzájárulásainak, a 20. § (1) bekezdés e) pontja szerinti
támogatásnak lemondással felszabaduló összege, továbbá a helyi
önkormányzatok címzett és céltámogatásai tekintetében az 1997. évi
elõirányzatból és az elõzõ évek elõirányzat-maradványából július 1-jétõl
lemondással felszabaduló összeg a 21. §-ban meghatározott elõirányzatot
növeli.
(8) Ha normatív állami hozzájárulásról, továbbá a 20. § (1) bekezdés e) pontja
szerinti támogatásról való lemondás olyan - nem helyi önkormányzat részére
történõ - feladatátadással függ össze, amelyhez a feladatot átvevõ szervezet
vagy személy is jogosult - e törvény 34. §-a szerint - normatív állami
hozzájárulás igénybevételére, a feladatátadással év közben felszabaduló
összeggel a helyi önkormányzatokat megilletõ normatív állami hozzájárulás,
illetve támogatás elõirányzatát csökkenteni kell és annak további
folyósításáról gondoskodó minisztériumi fejezet ilyen célú elõirányzatát meg
kell emelni.
21. §
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 87. §-ának
(1) bekezdése alapján, önállósága és mûködõképessége védelme érdekében,
elháríthatatlan külsõ ok (vis maior) miatt hátrányos helyzetbe került helyi
önkormányzat, az önhibán kívül hátrányos helyzetben levõ (forráshiányos) helyi
önkormányzat, valamint - külön törvény szerint - a tartósan fizetésképtelen
helyi önkormányzat kiegészítõ támogatást igényelhet az e törvény 6. számú
mellékletében foglalt feltételek szerint.
22. §
(1) Ha a helyi önkormányzat a konkrét feladatmutatókhoz kapcsolódó normatív
állami hozzájárulást - ideértve a 20. § (1) bekezdés e) pontjában
meghatározott támogatást is - az õt ténylegesen megilletõnél 5 %-kal vagy
azt meghaladó mértékben vette igénybe, köteles a túllépés teljes összege
után külön jogszabály szerint kamatot fizetni. A túllépés kiszámításánál az
e törvény 3. számú mellékletének 2., 4-18. pontjaiban szereplõ
mutatószámokhoz kapcsolódó normatív állami hozzájárulások, valamint a
8. számú mellékletben szereplõ, a nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozók
óvodai nevelésére, iskolai oktatására és a két tanítási nyelvû oktatásra
felhasználható támogatások együttes összegét kell alapul venni.
(2) A központi költségvetés külön jogszabály szerint köteles kamatot fizetni a
helyi önkormányzatnak, ha az általa idõarányosan folyósított normatív állami
hozzájárulás, valamint a 20. § (1) bekezdés e) pontja szerinti támogatás
együttes összege legalább 5 %-kal kevesebb az önkormányzatot megilletõ
összegnél.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak szerint fizetendõ kamat mértéke
500 ezer forintot meg nem haladó eltérés esetén a költségvetési évben
érvényes éves átlagos jegybanki alapkamat, egyébként annak kétszerese.
(4) Az a helyi önkormányzat, amely visszafizetési kötelezettségének, illetõleg
kamatfizetési kötelezettségének a külön jogszabályban meghatározott
határidõre nem tesz eleget, további - az éves átlagos jegybanki alapkamat
kétszeres mértékének megfelelõ - kamatot köteles fizetni mindaddig a napig,
amíg fizetési kötelezettségének nem tesz eleget.
(5) Ha a helyi önkormányzat az e törvény 20. § (1) bekezdésében szereplõ
támogatást tévesen, jogtalanul vagy a tervezettet meghaladó mértékben vette
igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használja fel, illetve a törvényben
rögzített arányt meghaladó mértékû támogatást vesz igénybe, vagy a 21. §-ban
meghatározott támogatás igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, év
közben haladéktalanul, de legkésõbb a külön jogszabályban megjelölt
határidõre köteles a támogatást visszatéríteni és a (3) és (4) bekezdésben
meghatározott mértékû kamatot fizetni a központi költségvetés javára. Az
évközi visszafizetés esetén a visszafizetéssel egyidejûleg az önkormányzat a
területileg illetékes Területi Államháztartási és Közigazgatási Információs
Szolgálaton, illetve a Fõvárosi Államháztartási és Közigazgatási Információs
Szolgálaton (a továbbiakban: TÁKISZ) keresztül kezdeményezi a
Belügyminisztériumnál az elõirányzat módosítását.
(6) A helyi önkormányzat által a központosított elõirányzatról - a 20. §
(1) bekezdés c) pontjában meghatározott elõirányzat kivételével -, az egyéb
központi támogatásról év közben történõ lemondással, illetve a
visszafizetéssel felszabaduló elõirányzat a tárgyévben ugyanazon jogcímen
újra elosztható.
(7) A helyi önkormányzatok által a Kincstári Egységes Számla kijelölt
alszámlájára tárgyévben visszafizetett összegekrõl a Kincstár az összeg
igénybevétele éve szerint, jogcímenként csoportosítva és
önkormányzatsorosan, havonta, minden hónap 20-áig a Belügyminisztériumot
értesíti.
(8) Az Állami Számvevõszék által 1997. január 1-jét követõen feltárt és az
Országgyûlés által jóváhagyott visszafizetési kötelezettséghez kapcsolódó
késedelmi kamatfizetési kötelezettség keletkezésének napja:
a) az (1) bekezdésben szereplõ állami hozzájárulás, támogatás esetében
kormányrendeletben megjelölt nap,
b) az (5) bekezdésben szereplõ támogatások esetében a jogtalan igénybevétel
napja.
A fizetendõ kamat mértéke az igénybevétel évében érvényes átlagos jegybanki
alapkamat kétszerese.
(9) Az (1)-(5) és a (8) bekezdésben meghatározott kamatok a központi
költségvetés XXII. Pénzügyminisztérium fejezet Vegyes kiadások
(17. cím, 1. alcím), illetve Vegyes bevételek
(22. cím, 1. alcím) elõirányzatát növelik.
(10) Ha a helyi önkormányzat az Áht. 72. és 80. §-ában elõírt, az éves
költségvetésrõl és az éves beszámolóról, illetve a féléves beszámolóról
szóló információt határidõre nem szolgáltatja, az illetékes TÁKISZ jelzése
alapján a Belügyminisztérium a határidõt követõ hónaptól az információ
szolgáltatásáig a nettó finanszírozás keretében az önkormányzatot megilletõ
összeg folyósítását felfüggeszti. Az így elmaradó összeg az információ
szolgáltatását követõen az év hátralévõ részében - havonta egyenlõ
részletben - illeti meg az önkormányzatot. Ebben az esetben az
önkormányzatot a (2) bekezdés szerinti kamat nem illeti meg.
Átengedett, megosztott bevételek
23. §
(1) A helyi önkormányzatokat együttesen az állandó lakosok által az 1995. évre
bevallott - az Adó- és Pénzügyi Ellenõrzési Hivatal (a továbbiakban:
APEH) által településenként kimutatott - személyi jövedelemadó 38 %-
a 135 652 millió forint összegben illeti meg, a (2)-(11) bekezdésben
foglaltak szerint.
(2) Minden települési önkormányzatot megilleti az állandó lakosok által
bevallott és településenként az (1) bekezdés szerint kimutatott személyi
jövedelemadó 22 %-a, összesen 78 535 millió forint.
(3) Az (1) bekezdés szerinti adóból összesen 19 000 millió forint személyi
jövedelemadó-kiegészítés illeti meg a települési önkormányzatokat a (4),
(5) és (6) bekezdés szerint.
(4) Azoknál a települési önkormányzatoknál, amelyeknél a (2) bekezdés szerinti
személyi jövedelemadó-bevételnek az egy fõre jutó összege -
az 1995. január 1-jei állandó népességet számítva - nem éri el a községek
esetében az 6926 forintot, a városok esetében a 8643 forintot, a bevétel e
szintig - az (5) bekezdésben meghatározott korlát figyelembevételével -
kiegészül. Az önkormányzat jogi helyzetét az 1996. augusztus 31-ei
állapotnak megfelelõen kell alapul venni. A szétvált önkormányzatoknál az
elõirányzatokat az érintett önkormányzatok megállapodása alapján kell
megosztani.
(5) A (4) bekezdés szerinti személyi jövedelemadó-kiegészítés összege a
városoknál nem haladhatja meg:
a) a 33,5 millió forintot, ha a (4) bekezdésben megjelölt népességszám
10 000 fõnél nem több,
b) a 53,5 millió forintot, ha a (4) bekezdésben megjelölt népességszám
10 001-35 000 fõ között volt.
(6) A személyi jövedelemadó összege - a kiegészítéssel együtt - az
(5) bekezdésben megszabott korlát esetén sem lehet kevesebb lakosonként
6926 forintnál.
(7) A megyei önkormányzatokat a személyi jövedelemadóból megilleti összesen
7031,6 millió forint, ebbõl a megye 1996. január 1-jei állandó lakosai
után 321 forint/fõ, továbbá minden megyei önkormányzatot egységesen
225 200 ezer forint.
(8) A települési önkormányzatok a települési igazgatási, kommunális,
közmûvelõdési és sportfeladatokhoz a személyi jövedelemadóból
az 1996. január 1-jei állandó népességszámuk alapján 1842 forint/fõ
mértékben, összesen 19 277,6 millió forintban részesednek.
(9) A megyei önkormányzatok és a Fõvárosi Önkormányzat igazgatási, területi
honvédelmi igazgatási, közmûvelõdési és a pedagógiai feladataikhoz a
személyi jövedelemadóból az 1996. január 1-jei népességszámuk
alapján 360 forint/fõ mértékben, összesen 3767 millió forintban részesednek.
(10) Az 1996. augusztus 31-én önálló közigazgatási jogállással rendelkezõ
községi, nagyközségi önkormányzatok feladataikhoz a személyi
jövedelemadóból 2 millió forint/település mértékben, összesen 5840 millió
forintban részesednek.
(11) A társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradottnak
minõsített és súlyos foglalkoztatási gondokkal küzdõ, települések
önkormányzatai hátrányos helyzetük mérséklésére a személyi jövedelemadóból
az 1996. január 1-jei állandó népességszámuk alapján Kormányrendeletben
szabályozott mértékben, összesen 2200,8 millió forintban részesednek.
(12) A (2)-(11) bekezdés szerinti személyi jövedelemadó helyi
önkormányzatonkénti és jogcímenkénti részletezését az e törvény 19. §
(2) bekezdésben meghatározott rendeletben kell közzétenni.
24. §
A települési önkormányzat által a belföldi gépjármûvek után beszedett adóból a
gépjármûadóról szóló törvényben meghatározott alsó adótétellel számított
összeg 50 %-a az önkormányzatot illeti meg. Ha a képviselõ-testület, illetve a
közgyûlés az alsó adótételnél magasabb mértéket állapít meg, a különbözetbõl
származó bevétel 100 %-ban az önkormányzatot illeti meg.
25. §
A helyi önkormányzatok megalakulásakor az alapítói jog gyakorlása tekintetében
tanácsi vállalat jogutódjának - állami vagyon felett tulajdonosi
jogosítvánnyal rendelkezõ szervezet által történõ - értékesítésébõl származó
készpénzbevétel 50 %-a az alapítói jogot gyakorló helyi önkormányzatot illeti
meg.
26. §
A települési önkormányzat által jogerõsen kiszabott környezetvédelmi bírság
teljes összege, a területi környezetvédelmi hatóság által a települési
önkormányzat területén jogerõsen kiszabott és abból befolyt környezetvédelmi
bírságok összegének 30 %-a a területileg illetékes települési önkormányzatot
illeti meg.
Az önkormányzatok által beszedett illetékek szabályozása
27. §
(1) A megyei illetékhivatalok, valamint a Fõvárosi Illetékhivatal
által 1997. január 1-jétõl beszedett illeték - az ingatlan-nyilvántartási
eljárási illeték kivételével - 50 %-a a központi költségvetést, 50 %-a
pedig - a (3)-(5) bekezdésekben meghatározott módon - a megyei, a fõvárosi,
illetve a megyei jogú városi önkormányzatokat illeti meg. Az ingatlan-
nyilvántartási eljárási illetékbevétel 90 %-a a központi
költségvetést, 10 %-a pedig - a (3)-(5) bekezdésekben meghatározottak
szerint - az önkormányzatokat illeti meg.
(2) Az illetékhivatalok az (1) bekezdés szerint a központi költségvetést
megilletõ illetékbevételt az elõzõ hó végén fennálló állapotnak megfelelõen
minden hónap 10. napjáig utalják át a Kincstári Egységes Számla kijelölt
alszámlájára.
(3) A megyei illetékhivatalok által beszedett illetékbõl az illetékekrõl
szóló 1990. évi XCIII. törvény illetékességi szabályai alapján a megye
közigazgatási területén lévõ megyei jogú városok illetékességébe tartozó
ügyekbõl befolyt és a (2) bekezdés szerint csökkentett összeg a megyei jogú
városi önkormányzatot illeti meg.
(4) A Fõvárosi Illetékhivatal által beszedett és a (2) bekezdésben
meghatározottak szerint csökkentett illeték a Fõvárosi Önkormányzatot illeti
meg.
(5) A megyei illetékhivatal által beszedett, a (2) és (3) bekezdésben
meghatározottak szerint csökkentett illetékbevétel
a) 30 %-a közvetlenül a területileg érintett megyei önkormányzatot,
b) 70 %-ának fele egyenlõ összegben, fele a megye 1996. január 1-jei állandó
népessége arányában a megyei önkormányzatokat
illeti meg.
(6) A bevételbõl részesedõ megyei jogú város legkésõbb 1997. február 1-jéig
megállapodik a megyei önkormányzattal a területén beszedett illetékkel
kapcsolatban felmerült költségek viselésérõl. A megállapodásnak tartalmaznia
kell a költségek körét - beleértve az érdekeltségi célú kifizetéseket is -
és mértékét, valamint az elszámolás ellenõrzésének módját.
(7) A megyei illetékhivatal a megyei jogú várost megilletõ bevételbõl az annak
megszerzéséhez szükséges - megállapodásnak megfelelõ - költségek egy-
tizenketted részét havonta visszatartja. A visszatartott összeget a megyei
önkormányzatnál illetékbevételként kell elszámolni.
(8) A (6) bekezdés szerinti megállapodás hiányában a megyei önkormányzat a
megyei jogú várost megilletõ bevételbõl a felmerült költségek fedezése
céljára visszatarthatja a megyei jogú várost illetõ bevétel és a központi
költségvetést megilletõ összeggel csökkentett beszedett illetékbevétel
arányának megfelelõ hányadot. Az arány megállapításánál az elõzõ évi
tényszámokat kell figyelembe venni. A visszatartott összeget a megyei
önkormányzat ugyancsak illetékbevételként számolja el.
(9) A megyei illetékhivatal minden hónap 10. napjáig az elõzõ hó végén
fennálló állapotnak megfelelõen átutalja a megyei jogú város költségvetési
elszámolási számlájára az általa beszedett illetékbevételbõl a
(3) bekezdésben megjelölt és a (6)-(8) bekezdésekben meghatározott
költségekkel csökkentett összeget.
(10) Az (5) bekezdés b) pontjában megjelölt bevételt a megyei illetékhivatal a
(9) bekezdésben foglaltakkal egyidejûleg a Kincstári Egységes Számla
kijelölt alszámlája javára átutalja. A Kincstár az így befolyt, országos
szinten összesített bevétel 50 %-át népességarányosan, a további 50 %-ának
pedig egytizenkilenced részét a tárgyhónap 20. napjáig átutalja valamennyi
megyei önkormányzat költségvetési elszámolási számlájára.
(11) Az 1996. december 20-a és 31-e között befolyt illetékbevételbõl a Magyar
Köztársaság 1996. évi költségvetésérõl szóló 1995. évi CXXI. törvény 28. §-
ának (2), (8) és (9) bekezdésében szereplõ átutalást 1997. január 10-ig, a
(10) bekezdésében említett átutalást pedig 1997. január 15-ig kell
teljesíteni.
A fõvárosi önkormányzatok bevételei
28. §
A Fõvárosi Önkormányzatot megilletõ bevételeknek a fõvárosi és a kerületi
önkormányzatok közötti megosztására és átutalására a helyi önkormányzatokról
szóló 1990. évi LXV. törvény 64. §-ában, valamint a 64/A.-64/C. §-aiban
foglaltakat kell alkalmazni.
A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítõ szabályai
29. §
(1) A gyermeknevelési támogatás, valamint - a Munkaerõpiaci Alapból - a
munkanélküliek jövedelempótló támogatása esetében a települési
önkormányzat 1997. évben elsõ alkalommal az õt megilletõ havi összeg
legfeljebb kétszeresét igényelheti - külön jogszabály szerinti - éven belüli
elszámolási kötelezettséggel.
(2) Az önhibán kívül hátrányos helyzetben lévõ forráshiányos önkormányzatok az
õket 1997. évben megilletõ kiegészítõ állami támogatás összegének terhére -
utólagos elszámolási kötelezettség mellett - finanszírozási elõleget
vehetnek igénybe. Az igénybe vehetõ elõleg nem lehet több, mint 1996. évben
a részére folyósított forráskiegészítõ állami támogatás összegének 50 %-
a. Az elõleg igénylésére az önkormányzat elfogadott költségvetési rendelete
alapján egy alkalommal - 1997. február 10-éig - van lehetõség. Az erre
irányuló kérelmeket a Belügyminisztériumnak címezve az illetékes TÁKISZ-hoz
kell benyújtani. Az elõleg átutalása az elsõ félév során havonta
idõarányosan, a nettó finanszírozás keretében történik, az e törvény
6. számú melléklete 2. pontja szerinti kiegészítõ támogatás
terhére. Amennyiben az elsõ alkalommal megállapított forráskiegészítõ
támogatás összege kisebb, mint az igényelt elõleg, a különbözetet a nettó
finanszírozásba tartozó források terhére kell elszámolni.
A helyi önkormányzatok költségvetési befizetési kötelezettsége
30. §
(1) A helyi önkormányzat és költségvetési szerve a vállalkozási tevékenységbõl
származó - a gazdálkodás rendjét, a beszámolási és könyvvezetési
kötelezettséget szabályozó külön jogszabályokban foglaltak szerint
megállapított - eredményének 18 %-át köteles az 1997. évi eredmény-
elszámolás során a központi költségvetésbe befizetni.
(2) Nem kell az (1) bekezdés szerinti befizetést teljesíteni a vállalkozási
tevékenységbõl származó eredmény azon része után, amelyet a helyi
önkormányzat és költségvetési szerve a tárgyévben vagy az azt követõ évben
jogszabályban, illetõleg az alapító okiratban meghatározott alaptevékenysége
ellátásához használ fel.
B) A TARSADALOMBIZTOSITAS ES A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES KAPCSOLATA
A Kincstári Egységes Számlához kapcsolt megelõlegezési számláról
igénybevett összeg rendezése
31. §
(1) A Nyugdíjbiztosítási Alapot és az Egészségbiztosítási Alapot (a
továbbiakban: Alapok) terhelõ ellátások folyamatos teljesítése érdekében
az Alapok bevételeinek és kiadásainak idõbeli eltérésébõl adódó átmeneti
pénzügyi hiányok - beleértve az 1996. évi hiány összegét is, annak
rendezéséig - fedezésére a központi költségvetés a Nyugdíjbiztosítási Alap
részére 35 000 millió forint összegig, az Egészségbiztosítási Alap részére
40 000 millió forint összegig kamatmentes hitelt nyújt.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott mértéket meghaladó hitel
igénybevételére az Alapok kamat fizetése mellett jogosultak. A kamat
mértéke megegyezik a jegybanki alapkamat mértékével.
(3) A hitelnyújtás feltétele, hogy
a) az Alapok elszámolási számláin és az ezekhez kapcsolódó célelszámolási
számlákon meglevõ pénzeszközök nem elegendõek az esedékes kiadásuk
finanszírozására,
b) az Alapok ne rendelkezzenek állami értékpapírral, illetve egyéb,
hitelviszonyt megtestesítõ befektetéssel (hosszú lejáratú bankbetét,
adott kölcsön, hosszú lejáratú értékpapír), kivéve
c) az 1995. január 1-je elõtt elhelyezett hosszú lejáratú bankbetéteket,
kihelyezett kölcsönöket és vásárolt hosszú lejáratú értékpapírokat.
(4) A Nyugdíjbiztosítási Önkormányzat és az Egészségbiztosítási Önkormányzat
az Alapoknak az 1994. december 31-e elõtt vállalkozásban szerzett
részesedésére és a Társadalombiztosítási Alap 1992. évi költségvetésére,
valamint a Társadalombiztosítási Alapról szóló 1988. évi XXI. törvény
módosításáról szóló 1992. évi X. törvény 21. §.-a (4) bekezdésének alapján
ingyenes vagyonjuttatásként kapott vagyonra vonatkozóan a hitel
igénybevételének ideje alatt is hozhatnak tulajdonosi döntéseket, ide
értve a befektetések értékesítésébõl származó ellenérték új befektetésre
fordítását is, de ide nem értve az ingyenes vagyonjuttatásként kapott
vagyon hasznosításából származó bérleti és lízing díjbevételeket, a kapott
vagyon befektetésébõl származó osztalék, kamat és egyéb bevételeket,
valamint a kapott vagyon átvételekor és értékesítésekor keletkezõ
árfolyamnyereséget. Ezen bevételeket a könyvviteli nyilvántartásukban el
kell különíteni és az ellátások finanszírozására kell fordítani.
(5) A Kincstári Egységes Számlához kapcsolódó megelõlegezési számlákról
hitelt igénybe venni csak elõzetesen benyújtott és a Kincstár által
jóváhagyott éves finanszírozási terv alapján lehet, amely tartalmazza a
hitel legnagyobb napi összegét és éves növekményét. A finanszírozási
tervet három hónapra elõre, havi és ezen belül napi bontásban a tényleges
igénybevételhez igazítva kell elkészíteni és havonta a finanszírozási
idõszakot megelõzõ hónap 25-éig kell benyújtani. Az ellátások központi
intézkedésen alapuló emelése, illetve a hóközi állományváltozás által
indokolt esetben lehetõség van a finanszírozási terv tárgyhavi
módosítására.
(6) A Kincstári Egységes Számlához kapcsolódó megelõlegezési számlákról
felvett hitelt az Alapok befolyó bevételeikbõl soron kívül törlesztik.
32. §
A Kincstár a Nyugdíjbiztosítási Alap és az Egészségbiztosítási Alap által
folyósított, de nem az Alapokból finanszírozott ellátásokat az azokat
folyósító szerv által elõzetesen benyújtott és a pénzügyminiszter által
jóváhagyott finanszírozási terv alapján finanszírozza. A finanszírozási
tervet az ellátások folyósítására, azok esedékességére vonatkozó
jogszabályok alapján három hónapra elõre és ezen belül napi bontásban kell
elkészíteni és havonta, a pénzellátási idõszakot megelõzõ hónap 25. napjáig
kell benyújtani.
C) A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS ÉS AZ ELKÜLÖNÍTETT
ÁLLAMI PÉNZALAPOK KAPCSOLATA
33. §
(1) Az Országgyûlés az elkülönített állami pénzalapok (a továbbiakban:
alapok) költségvetését - bevételeit és kiadásait - alaponként, jogcímenként
az e törvény 12. számú melléklete szerint jóváhagyja.
(2) Az alapoknál a jogcímek közötti átcsoportosítást az alapokról szóló
törvények rendelkezései szabályozzák.
(3) A Kincstár az alapok kiadási elõirányzataira addig teljesít kifizetést -
kivéve a Munkaerõpiaci Alapból a munkanélküli járadék, elõnyugdíj, nyugdíj
elõtti munkanélküli segély és a jövedelempótló támogatás, illetve ezek
közterheinek kifizetése -, amíg az alapok bevételei és az elõzõ évi
maradványa erre fedezetet biztosítanak és a folyó bevételek és kiadások
különbsége nem haladja meg a jóváhagyott egyenlegüket.
(4) Az alapok - elõirányzataik mértékét meghaladó - finanszírozási igényeik
teljesítéséhez legfeljebb három hónapra igénybe vehetik a Kincstári Egységes
Számlát. Az igénybevételt esetenként a pénzügyminiszter engedélyezi.
NEGYEDIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS ÉS AZ
ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI SZERVEZETEK
KAPCSOLATA
TARSADALMI ÖNSZERVEZIDESEK TAMOGATASA
34. §
(1) Az Országgyûlés a szociális, a közoktatási és a külön törvényben
meghatározott felsõoktatási közfeladatokat (a továbbiakban: humán-
szolgáltatások) ellátó egyházi jogi személyek, társadalmi szervezetek,
alapítványok, közalapítványok, közhasznú társaságok és a
humánszolgáltatásokat fõtevékenységként végzõ, a személyi jövedelemadóról
szóló törvény hatálya alá tartozó magánszemélyek (a továbbiakban együtt: nem
állami intézmények fenntartói) részére normatív állami hozzájárulást állapít
meg a következõk szerint:
a) a közoktatási feladatokat ellátó nem állami intézmények fenntartóit az e
törvény 3. és 8. számú mellékletében kivéve a 3. számú melléklet 18. e),
f), g) pontja megállapított helyi önkormányzatok normatív állami
hozzájárulásával azonos jogcímeken és feltételek mellett azonos összegû
normatív állami hozzájárulás illeti meg. Nem vonatkozik rájuk a 3. számú
melléklet kiegészítõ szabályainak 1. k), m), n), valamint a 2-5. pontja,
b) a közoktatási feladatokat ellátó, a társasági adóról szóló törvény hatály
alá tartozó szervezeteket az a) pont szerinti normatíva 30 %-ának
megfelelõ hozzájárulás illeti meg,
c) nem jár normatív állami hozzájárulás a szakközépiskolai és szakiskolai
tanulók gyakorlati képzésében résztvevõknek, ha költségeik megtérítésére a
Munkaerõpiaci Alap szakképzési alaprészébõl igényt tartanak,
d) a felsõoktatási közfeladatokat ellátó nem állami intézmények fenntartóit
a felsõoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvényt módosító 1996. évi
LXI. törvény 1996. szeptember 1-jei hatályba lépése elõtt felvett nappali
tagozatos hallgatók, valamint a hitéleti képzésben résztvevõ nappali
tagozatos felsõoktatási hallgatók képzéséhez 80 000 forint/fõ/év állami
hozzájárulás illeti meg,
e) a személyes gondoskodást nyújtó szociális jellegû közfeladatot ellátó nem
állami intézmények fenntartóit az e törvény 3. számú melléklet 4 -
8. pontjaiban megállapított helyi önkormányzatok normatív állami
hozzájárulásával azonos jogcímeken és feltételek mellett azonos összegû
normatív állami hozzájárulás illeti meg.
(2) A normatív állami hozzájárulást - a személyes gondoskodást nyújtó
szociális intézmények kivételével - az illetékes szakminisztériumtól kell
igényelni. A finanszírozás havi ütemezésben történik.
(3) A közoktatási feladatokat ellátó nem állami intézmény fenntartójának az
(1) bekezdés szerinti normatív állami hozzájárulás igénylését a területileg
illetékes helyi önkormányzat jegyzõje, illetve fõjegyzõje által kiadott - a
közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 79. § (3) bekezdése szerinti -
mûködési engedély és a kitöltött létszámjelentésben szereplõ feladatmutatók
alapján az igénybevételt megelõzõ második hónap elsõ napjáig a Mûvelõdési és
Közoktatási Minisztériumhoz kell benyújtani.
(4) A közoktatási feladatokat ellátó nem állami intézmény fenntartója minden
tárgynegyedév elsõ napján köteles adatszolgáltatást teljesíteni a
feladatmutatók alakulásáról. A fenntartó a tényleges, illetve a tanügyi
okmányok alapján dokumentált feladatmutatók szerint jogosult a normatív
hozzájárulás igénybevételére.
(5) A felsõoktatási hallgatók pénzbeni támogatási normatívájának folyósítása a
felsõoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 72. §-a alapján meghatározott
intézményi létszámokra, elszámolása pedig - a zárszámadás keretében - a
költségvetési év átlaglétszáma alapján történik. Az átlaglétszámot a tárgyév
márciusi és az októberi statisztikai létszámjelentés alapján kell
kiszámítani.
(6) A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények normatív állami
hozzájárulását kormányrendeletben meghatározottak szerint kell igényelni és
folyósítani. A folyósítás feltétele a személyes gondoskodást nyújtó,
szociális jellegû közfeladatokat ellátó intézmény esetében:
a) az intézmények mûködési feltételei és szolgáltatásai, valamint az
intézményi térítési díj megfelelnek a jogszabályi elõírásoknak,
b) a közfeladatokat ellátó nem állami szerv írásban nyilatkozzon a mûködést
engedélyezõ hatóságnak arról, hogy rendelkezik az intézmény mûködéséhez
szükséges személyi és tárgyi feltételekkel, valamint pénzügyi forrásokkal.
(7) A fõvárosi és megyei közigazgatási hivatal a feltételeknek megfelelõ -
megyén belül összesített - támogatási igényt a szakminisztériumhoz nyújtja
be.
(8) A normatív állami hozzájárulás a személyes gondoskodást nyújtó szociális
közfeladatokat ellátó intézmények esetében a tárgyévi tervezett
átlaglétszám, de legfeljebb a mûködési engedélyben szereplõ létszám erejéig
és a fõvárosi és megyei Közigazgatási Hivatallal szerzõdésben vállalt
kötelezettség mellett vehetõ igénybe. Az intézmény a tárgyév július 31-éig,
illetve a tárgyévet követõ január 31-éig a tényleges feladatmutatók alapján
számol el a fõvárosi, megyei Közigazgatási Hivatalnak az igénybevett
hozzájárulással.
(9) A normatív állami hozzájárulásban részesülõ nem állami intézmény, valamint
a mûködéséhez rendszeres központi költségvetési támogatásban részesülõ, jogi
személyiséggel rendelkezõ közgyûjtemény a munkavállalók számára legalább a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvényben
megállapított, a munkaidõre, pihenõidõre, elõmeneteli és illetményrendszerre
vonatkozó feltételeket köteles biztosítani.
35. §
(1) A pártok támogatására fordítható keretbõl (I. Országgyûlés fejezet
7. cím) az ott megnevezett pártok a pártok mûködésérõl és gazdálkodásáról
szóló 1989. évi XXXIII. törvény rendelkezései szerint részesülnek. A
támogatást havonta kell folyósítani.
(2) A nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek, a társadalmi szervezetek
mûködésének, a fogyatékosokat képviselõ és segítõ szervezeteknek, az egyéb
karitatív szervezeteknek és szolgálatoknak a támogatására, valamint az
országos kisebbségi önkormányzatok fel nem osztott támogatására elõirányzott
keretek (I. Országgyûlési fejezet 6. cím, 8. cím 1-2. alcím,
4. alcím 2. elõirányzat-csoport, 9. cím, 12. alcím) felhasználásáról -
kijelölt bizottságainak javaslata alapján - az Országgyûlés dönt.
(3) A fogyatékosokat képviselõ és segítõ szervezetek támogatásának
felhasználásáról, illetve felosztásáról szóló döntés meghozatalának
idõpontjáig az Értelmi Fogyatékosok Országos Érdekvédelmi Szövetsége, a
Siketek és Nagyothallók Országos Szövetsége, a Mozgáskorlátozottak
Egyesületeinek Országos Szövetsége, valamint a Vakok és Gyengénlátók
Országos Szövetsége részére a számukra az Országgyûlés által 1996-ban
meghatározott költségvetési támogatásnak egytizenketted része támogatási
elõlegként havonta folyósítandó.
(4) A (2) és (3) bekezdésekben írt döntés várható napjáig esedékes elõlegek
összegét az Országgyûlés kijelölt bizottsága a javaslat összeállításánál
figyelembe veszi.
(5) A nem állami intézmények - kivéve a pártokat -, valamint más társadalmi
szervezetek az általános tartalék, továbbá a fejezetek ágazati, szakmai célú
pénzeszközei, a helyi önkormányzatok és az elkülönített állami pénzalapok
költségvetései terhére is részesülhetnek támogatásban az azok felosztására,
felhasználására vonatkozó szabályok keretei között.
(6) Az egyházak közvetlen támogatására elõirányzott összeg
(X. Miniszterelnökség fejezet 7. cím 3. alcím, 1-2.elõirányzat-csoport és
XX. Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium fejezet 10. cím, 9. alcím, 1, 52,
53. elõirányzat-csoport) felosztására az Országgyûlés illetékes bizottsága
tesz javaslatot.
ÖTÖDIK FEJEZET
KEZESSÉGVÁLLALÁS, KEZESI HELYTÁLLÁS ES VISZONTGARANCIA
36. §
(1) A Kormány által 1997. évben újonnan elvállalásra kerülõ egyedi kezességek
együttes összege nem haladhatja meg az e törvény 1. §-a a) pontjában
megállapított kiadási fõösszeg 2 %-át.
(2) Az (1) bekezdésben megállapított mérték felett vállalható kezesség a
kõolaj-, földgáz- és villamosenergia-importra, valamint a kõolaj és
kõolajtermékek biztonsági készletezésérõl szóló 1993. évi IL. törvényben
meghatározott beszerzésekre.
(3) Az (1) bekezdésben megállapított mérték - a járulékos hitelköltségek és az
árfolyamváltozások miatt bekövetkezõ automatikus emelkedés esetét kivéve -
kizárólag az Országgyûlés jóváhagyásával léphetõ túl.
(4) A kezességvállalás alapján a központi költségvetés által kifizetett összeg
a tartozás eredeti kötelezettjének állammal szembeni tartozásává válik, s
azt adók módjára kell behajtani. Az adók módjára behajtandó köztartozás
elõírása, nyilvántartása és végrehajtása az állami adóhatóság feladata.
(5) A (4) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a kötvényrõl szóló 1982. évi
28. törvényerejû rendelet alapján állami kezesség mellett kibocsátott
lakossági kötvények esetén is. Ha a kezesség érvényesítésére a volt tanácsok
által kibocsátott kötvények esetén kerül sor, akkor a kezesség alapján
kifizetett összeg erejéig a jogutód önkormányzatoknak a központi
költségvetéssel szemben azonnali fizetési kötelezettsége keletkezik. A
fizetési kötelezettség teljesítésére a Belügyminisztérium és a
Pénzügyminisztérium együttesen szólítja fel az önkormányzatokat.
37. §
Az Országgyûlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a 36. § (1) bekezdésében
foglaltakon túl a központi költségvetés terhére
a) a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, az Európai Beruházási
Bankkal, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, továbbá a német
Újjáépítési és Hitelbankkal (Kreditanstalt für Wiederaufbau: KfW) kötendõ
hitelszerzõdéseknél az ezen intézmények által megkívánt formában
összegszerû korlátozás nélkül kezességet vállaljon,
b) a Magyar Befektetési és Fejlesztési Bank Rt. (névváltozást követõen az
MFB Rt.) külföldrõl felvett és felvételre kerülõ - fejlesztési célú -
közép és hosszú lejáratú hiteleire, illetve a kötvénykibocsátásaiból
eredõ fizetési kötelezettségei teljesítésére kezességet vállaljon. E
kezességvállalás együttes állományának felsõ határa 1997. december 31-én
80 000 millió forint lehet.
38. §
(1) A Magyar Export-Import Bank Rt. által felvehetõ hitelek és kibocsátott
kötvények együttes állományának felsõ határa 1997. december 31-én
60 000 millió forint lehet.
(2) A Magyar Export-Import Bank Rt. által a központi költségvetés terhére
vállalható exportcélú garanciaügyletek állományának felsõ
határa 1997. december 31-én 50 000 millió forint lehet.
(3) A Magyar Exporthitel Biztosító Rt. által vállalható politikai és árfolyam-
kockázatok elleni biztosítási kötelezettség összegének felsõ határa
1997. december 31-én 130 000 millió forint lehet.
(4) Az (1)-(3) bekezdésben megállapított kereteket a tényleges állományok az
év egyetlen napján sem haladhatják meg.
39. §
(1) A Hitelgarancia Rt. által vállalt készfizetõ kezesség érvényesítésébõl a
társaságot terhelõ fizetési kötelezettségek 70 %-ára - külön jogszabályban
meghatározott feltételek mellett - a költségvetés viszontgaranciát vállal. A
Hitelgarancia Rt.
a) természetes személy,
b) gazdasági társaság,
c) közhasznú társaság,
d) szövetkezet,
e) a Munkavállalói Résztulajdonosi Program (MRP) megvalósítására
az 1992. évi XLIV. törvény alapján létrejött szervezet
pénzintézetekkel szembeni - 15 évnél rövidebb lejáratú hitelszerzõdésbõl,
bankgarancia-szerzõdésbõl eredõ - kötelezettségéért vállalhat készfizetõ
kezességet, ha a szervezet által teljes munkaidõben foglalkoztatottak
létszáma - az MRP szervezet kivételével - a 300 fõt nem haladja meg.
(2) A Hitelgarancia Rt. által vállalt készfizetõ kezesség állományának felsõ
határa az év egyetlen napján sem haladhatja meg a 35 000 millió forintot.
(3) A kezesség mértéke jogosultanként nem haladhatja meg a hitelszerzõdés,
illetve a bankgarancia-szerzõdés szerinti kötelezettségek 80 %-át és
jogosultanként a 400 millió forintot.
(4) A Hitelgarancia Rt. által vállalt készfizetõ kezesség érvényesítése esetén
a társaság köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni a rá átszálló
követelés behajtására. A társaság által behajtott - költségekkel
csökkentett - összeg 70 %-a a költségvetést illeti meg.
40. §
(1) A 36. és 37. §-ban kapott felhatalmazás alapján vállalt kezesség után a
központi költségvetés javára kezességvállalási díjat kell felszámítani,
kivéve a 36. § (2) bekezdés szerinti beszerzéseket.
(2) A díj mértéke a kezességgel biztosított kötelezettség összegének
legfeljebb 0,5 %-a.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott díjat a Kormány nyilvános határozatban
alacsonyabb mértékben is megállapíthatja, illetve elengedheti.
HATODIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
Az Országgyûlés kizárólagos hatásköre
41. §
(1) Az Országgyûlés a következõ címek, alcímek, elõirányzat-csoportok, kiemelt
elõirányzatok tekintetében magának tartja fenn a jogot az elõirányzatok év
közbeni megváltoztatására:
a) a pártok támogatása (I. Országgyûlés fejezet 7. cím),
b) a nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek, a társadalmi szervezetek
támogatása és az országos kisebbségi önkormányzatok (I. Országgyûlés
fejezet 6. 8. és 9. cím),
c) az I-VIII. fejezeteknél, kivéve a központi költségvetés tartalék-
elõirányzatai terhére történõ elõirányzat növelést,
d) a Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségek Közalapítványa támogatása
(X. Miniszterelnökség fejezet 7. cím, 2. alcím, 1. elõirányzat-csoport) és
a Magyarországi Cigányokért Közalapítvány támogatása (X. Miniszterelnökség
fejezet 7. cím, 2. alcím, 10. elõirányzat csoport),
e) az egyházak támogatása (X. Miniszterelnökség fejezet 7. cím, 3. alcím és
XX. Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium fejezet 10. cím, 9. alcím),
f) a pénzbeni kárpótlás (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 24. cím, 2. alcím
).
(2) Az Országgyûlés magának tartja fenn a jogot a következõ normatívák,
illetve adó- és más bevételek megosztási arányainak megváltoztatására:
a) a felsõoktatási intézményekben az egy fõre megállapított hallgatói
normatíva, valamint a doktori képzésben résztvevõk támogatási normatívája,
a Rendõrtiszti Fõiskola nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatók pénzbeni
juttatásának normatívája (17. §),
b) a helyi önkormányzatok normatív állami hozzájárulásának, támogatásának
jogcímei és összegei ( 3. és 8. számú melléklet),
c) a humánszolgáltatást ellátó nem állami intézmények normatív állami
hozzájárulásainak jogcímei és összegei,
d) a személyi jövedelemadó és más adók, bevételek megosztásának e
törvény 23-27. §-aiban meghatározott arányai.
A központi költségvetés elõirányzat-módosítási kötelezettség
nélkül teljesülõ kiadásai és bevételei
42. §
(1) Az e törvény 2. §-a (1)-(2) bekezdésében meghatározott kiadási és bevételi
elõirányzatok közül:
a) a helyi önkormányzatok normatív hozzájárulásánál (XI. Belügyminisztérium
fejezet 23. cím, 1. alcím) és a kiegészítõ hozzájárulás a nemzeti, etnikai
kisebbséghez tartozók óvodai, iskolai neveléséhez és oktatásához, továbbá
a két tanítási nyelvû oktatáshoz (XI. Belügyminisztérium fejezet 23. cím,
8. alcím) támogatásoknál,
b) a helyi önkormányzatok által felhasználható központosított elõirányzatok
közül:
ba) a lakossági közmûfejlesztési befizetésekkel összefüggõ támogatásnál
(5. számú melléklet 1. pontja),
bb) a körjegyzõség támogatásánál (5. számú melléklet 3. pontja),
bc) a települési folyékony hulladék ártalmatlanításának támogatásánál
(5. számú melléklet 4. pontja),
bd) a gyermeknevelési támogatásnál (5. számú melléklet 8. pontja),
be) a pedagógusok szakkönyv vásárlásának támogatásánál (5. számú
melléklet 15. pontja),
bf) hozzájárulás a létszámcsökkenéssel kapcsolatos kiadásokhoz (5. számú
melléklet 19. pontja),
bg) a közgyógyellátás támogatásánál (5. számú melléklet 20. pontja),
amennyiben a Kormány a 43. § (3) bekezdésében foglalt átcsoportosítási
lehetõséget már kimerítette,
c) a bérpolitikai keret elõirányzatánál (X. Miniszterelnökség fejezet
10. cím, 2. alcím, 1. elõirányzat-csoport) a 6. § (2) bekezdés figyelem-
bevételével, valamint a központi költségvetési szerveknél 1997. évben
megvalósuló létszámcsökkenések egyszeri, illetve a társadalombiztosítási
járulék alapjának szélesítésével összefüggõ többletkiadásoknál
(X. Miniszterelnökség fejezet 10. cím, 2. alcím) a 6. § (1) és (4)
bekezdésében foglaltak figyelembevételével,
d) a társadalombiztosítási alapoknak és szervezeteiknek fizetendõ térítés
(XXI. Népjóléti Minisztérium fejezet 10. cím), kivéve a folyósított
ellátások utáni térítés (XXI. Népjóléti Minisztérium fejezet 10. cím,
4. alcím, 5. elõirányzat-csoport),
e) a polgári szolgálatnál (XIX. Munkaügyi Minisztérium fejezet 11. cím,
4. alcím),
f) a kárrendezési célelõirányzatnál (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet
13. cím 2. alcím 5. elõirányzat-csoport),
g) a vállalkozások folyó támogatásai közül a normatív támogatásoknál
(XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 14. cím, 1. alcím), az egyéb vállalati
támogatásoknál (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 14. cím, 3. alcím) és az
egyéb vegyes kiadásoknál (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet
17. cím, 1. alcím, 11. kiemelt elõirányzat),
h) a fogyasztói árkiegészítésnél (XXII. Pénzügyminisztérium
fejezet 15. cím),
i) a lakásépítési támogatásoknál (XXII. Pénzügyminisztérium
fejezet 16. cím),
j) a helyi önkormányzatok normatív állami hozzájárulásának elszámolásából
eredõ fizetési kötelezettségnél (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet
17. cím, 1. alcím, 10. kiemelt elõirányzat),
k) az állam által vállalt kezesség érvényesítésénél
(XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 18. cím),
l) az Adó- és Pénzügyi Ellenõrzési Hivatal (XXII. Pénzügyminisztérium
fejezet 5. cím) személyi juttatás kiemelt elõirányzatánál legfeljebb
6,0 %-kal és annak munkáltatót terhelõ járulékainál, valamint a Vám- és
Pénzügyõrség (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 6. cím) személyi juttatás
kiemelt elõirányzatánál legfeljebb 4,0 %-kal és annak munkáltatót terhelõ
járulékainál, a teljesítmények figyelembe vételével, a pénzügyminiszter
által meghatározott feltételek szerint,
m) a büntetõeljárásról szóló törvény alapján megállapított kártalanítás
(VII. Bíróságok fejezet 2. cím, 3. alcím, 1. elõirányzat-csoport),
n) a nemzetközi elszámolásoknál (XL. fejezet),
o) az egyes költségvetési fejezeteknél a nemzetközi segélyek
elõirányzatainál,
p) a belföldi államadósság költségvetési elszámolásainál (XLI. fejezet),
r) a hitoktatók díjazásának, a humán szolgáltatások normatív állami
támogatásának, valamint az egyházi felsõoktatási intézmények hitéleti
képzésének elõirányzatainál (XX. Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium
fejezet 10. cím, 2. alcím, 2-3., 8. elõirányzat-csoport és XXI. Népjóléti
Minisztérium fejezet 9. cím, 4. alcím),
s) a kormányzati rendkívüli kiadások egyes jogcímeinél (X. Miniszterelnökség
fejezet 11. cím, 11. alcím, XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 24. cím,
2. alcím),
a teljesülés külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhet az
elõirányzattól.
(2) Az e törvény 3. §-ában meghatározott kiadási és bevételi elõirányzatok
közül a XLII. A költségvetés nemzetközi hitelfelvételei és külföldi
adósságainak törlesztése, valamint a XLIII. A költségvetés belföldi
hitelfelvételei és belföldi adósságainak törlesztése fejezeteknél a kiadások
és a bevételek külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhetnek az
elõirányzattól.
A Kormány, a pénzügyminiszter és a fejezet felügyeletét ellátó szervek
vezetõinek különleges jogosítványai
43. §
(1) A Kormány a X. Miniszterelnökség fejezet kormányzati rendkívüli
kiadásainak elõirányzatát átcsoportosíthatja a kiadásokat teljesítõ, az
ágazati irányítás szerint illetékes fejezet költségvetésébe.
(2) Az e törvény 6. § (1) bekezdés szerinti elõirányzat képzésére, valamint
fejezetekre, címekre, alcímekre, kiemelt elõirányzatokra történõ
átcsoportosítására a Kormány kap felhatalmazást.
(3) A Kormány a helyi önkormányzatok által felhasználható központosított
elõirányzat (XI. Belügyminisztérium fejezet 23. cím, 4. alcím) jogcímei
között, a mûködésképtelenné vált helyi önkormányzatok kiegészítõ támogatása
(XI. Belügyminisztérium fejezet 23. cím, 5. alcím) jogcímei között, továbbá
a 4. és 5. alcím között - a felhasználás iránti igény figyelembevételével -
átcsoportosításokat hajthat végre.
(4) A Kormány év közben átcsoportosítást hajthat végre a
XI. Belügyminisztérium fejezet 23. cím, 4. alcím, 7. Rendszeres
gyermekvédelmi támogatás tartaléka kiemelt elõirányzat terhére és a
XI. Belügyminisztérium fejezet. 23. cím, 1. alcím, 3. Szociális és
gyermekjóléti célokhoz kiemelt elõirányzat javára.
(5) A 20. § (8) bekezdése szerinti elõirányzat-módosításról a belügyminiszter
értesítése alapján a pénzügyminiszter gondoskodik.
(6) A Honvédelmi Minisztérium fejezetnél a létszámcsökkenésbõl felszabaduló
megtakarításokat a Kormány év közben a fejezeten belül más kiemelt
elõirányzatokra csoportosíthatja át.
(7) A Kormány év közben átcsoportosítást hajthat végre legfeljebb 5000 millió
forint összegben a XXI. Népjóléti Minisztérium fejezet 10. cím, 4. alcím,
1. Közgyógyellátás elõirányzat-csoport terhére és a XI. Belügyminisztérium
fejezet 23. cím, 4. alcím, 19. kiemelt elõirányzat javára.
(8) A Kormány év közben fejezetek közötti elõirányzat átcsoportosítást hajthat
végre a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 13. cím, 3. alcím, 1., 2. és
6. elõirányzat-csoportok elõirányzatai terhére.
44. §
A költségvetési fejezetek 14. § (1) bekezdésében meghatározott bevételeinek
összesített elõirányzatát év közben kizárólag a pénzügyminiszter csökkentheti.
45. §
(1) A X. Miniszterelnökség fejezeten belül a Miniszterelnöki Hivatal
vezetõjének, a XI. Belügyminisztérium fejezet esetében pedig a
belügyminiszternek - mint a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetõjének -
tervezési, elõirányzat-módosítási, -felhasználási, beszámolási, információ-
szolgáltatási, ellenõrzési kötelezettsége és joga nem terjed ki a 8. Polgári
Nemzetbiztonsági Szolgálatok cím; a 9. Kormányzati Ellenõrzési Iroda cím;
valamint a központi költségvetés kormányzati végrehajtásával összefüggõ,
központilag kezelt és tartalék-elõirányzatokra (10. cím), illetve a
XI. Belügyminisztérium fejezet 22. Országos Testnevelési és Sporthivatal cím
költségvetési elõirányzataira.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt jogokat és kötelezettségeket a
X. Miniszterelnökség fejezeten belül a 8. Polgári Nemzetbiztonsági
Szolgálatok cím felett a felügyeletet ellátó tárca nélküli miniszter, a
9. Kormányzati Ellenõrzési Iroda és a XI. Belügyminisztérium fejezeten belül
a 22. Országos Testnevelési és Sporthivatal cím esetében a szervezet elnöke
látják el.
(3) A XII. Földmûvelésügyi Minisztérium fejezeten belül a 10. cím,
4. alcím, 1. elõirányzat-csoport költségvetési támogatásai, valamint
a 11. cím tekintetében az átcsoportosítás joga a földmûvelésügyi minisztert
a pénzügyminiszterrel egyetértésben illeti meg, a 11. cím, 1. alcím érintõ
átcsoportosítás esetén az ipari és kereskedelmi miniszter egyetértése is
szükséges.
(4) A XXII. Pénzügyminisztérium fejezeten belül a pénzügyminiszternek a
fejezeten belüli átcsoportosítási joga az:
a) 1-13. címekre, kivéve a 13. cím, 2. alcím, 5. elõirányzat-csoportot,
b) a 18. cím, 4. alcímekre
terjed ki.
(5) A XIX. Munkaügyi Minisztérium fejezet 11. cím, 5. alcím tekintetében a
közmunkavégzés támogatására szolgáló elõirányzatból a Közmunkatanács
mûködési kiadásaira 2,5 % fordítható. A mûködésre elkülönített
elõirányzatnak a fejezeten belüli, címek közötti elõirányzat-módosítási
hatáskörét - a kiemelt elõirányzatokra is kiterjedõen - a fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetõje gyakorolja.
(6) A XIX. Munkaügyi Minisztérium fejezet 11. cím, 4. és 7. alcímek
tekintetében a fejezeten belüli címek közötti elõirányzat-módosítási
hatáskört - a kiemelt elõirányzatokra is kiterjedõen - a fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetõje gyakorolja.
(7) A VII. Bíróságok fejezetnél a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetõje
az igazságügy-miniszter.
(8) Az Országgyûlés felhatalmazza a mûvelõdési és közoktatási minisztert,
hogy - a pénzügyminiszter elõzetes egyetértésével - a felsõoktatásban
az 1997. év során végrehajtandó szervezeti intézkedésekkel összefüggõen a
XX. Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium fejezet 2-5. címeinek kiadási és
bevételi elõirányzatait, illetõleg e címeken belül is a kiemelt
elõirányzatokat egymás között átcsoportosítsa.
(9) Az Országgyûlés felhatalmazza a népjóléti minisztert, hogy - a
pénzügyminiszter elõzetes egyetértésével - az egészségügyi és szociális
intézményrendszer szerkezeti átalakításával összefüggõ szervezeti
intézkedések végrehajtására való tekintettel a XXI. Népjóléti Minisztérium
fejezet 1-8. címeinek, alcímeinek kiadási, bevételi elõirányzatait,
illetõleg e címen belül is a kiemelt elõirányzatokat egymás között
átcsoportosítsa.
(10) A X. Miniszterelnökség fejezet 11. cím, 8. alcím Speciális eszközök
bérleti díja elõirányzat felhasználásáról a Polgári Nemzetbiztonsági
Szolgálatok felett felügyeletet ellátó tárca nélküli miniszter a
pénzügyminiszterrel egyetértésben dönt.
HETEDIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSSEL KAPCSOLATOS VEGYES
ÉS ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
46. §
(1) Az elõirányzatok felett rendelkezõ kincstári ügyfelek - kivéve az
elkülönített állami pénzalapokat - az 1996. évi maradványszámla terhére - az
1996. évi pénzmaradványok hatályos elõírások szerinti felülvizsgálatát
követõ jóváhagyásáig - elõirányzat nélkül teljesíthetnek kiadásokat a
megfelelõ kiadási jogcímeken és kiemelt elõirányzatokon, amennyiben ezek a
kiadások a társadalombiztosítási alapoktól, az elkülönített állami
pénzalapoktól és a helyi önkormányzatoktól átvett pénzeszközök 1997. évi
felhasználásával kapcsolatosak.
(2) Az 1996. évi maradványszámla terhére az (1) bekezdésben foglaltakon,
továbbá az elõzõ évben vállalt kötelezettségek áthúzódó teljesítésén kívül
kifizetések az 1996. évi elõirányzat-maradványok hatályos elõírások szerinti
felülvizsgálatát követõ jóváhagyásáig nem teljesíthetõk.
(3) Az Országgyûlés felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy az 1996. évi
elõirányzat-maradványok elszámolása és jóváhagyása keretében, az (1) és
(2) bekezdésekben foglaltakkal összefüggésben az 1996. évi elõirányzat-
maradványok teljes - elvonandó, illetõleg felhasználható - összegével az
Országgyûlés által megállapított 1997. évi költségvetési elõirányzatokat
megnövelje.
(4) A 20. § (1) bekezdés c), valamint f) pontja szerinti támogatások 1996. évi
elõirányzat maradványából és az elõzõ évek maradványaiból az 1997. évben
igénybe vett összeg megnöveli az 1997. évi ilyen célú elõirányzatot.
(5) A központi beruházások 1997. évi elõirányzata az 1996. évi elõirányzat
maradványokkal - az adott beruházás folyamatosságának biztosítása
érdekében - megnövelhetõ. Az elõirányzat-módosítást a pénzügyminiszter a
fejezet központi beruházási elõirányzatai teljesítésének elszámolása alapján
saját hatáskörében hajtja végre.
(6) Az Országgyûlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a központi
beruházások 1997. évi elõirányzat maradványainak - az (5) bekezdésben
meghatározotton felüli - összegét törölje vagy ezzel az összeggel más
fejezet beruházási elõirányzatát megnövelje.
47. §
A köztisztviselõk jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 43. §-a
(1) bekezdésében foglalt, a II. besorolási osztály elsõ fizetési fokozata
szerinti illetményalap 1997. évben 23 000 forint.
48. §
Az Országgyûlés a honvédelemrõl szóló 1993. évi CX. törvény 5. § (1) bekezdése
c) pontjában foglalt rendelkezés alapján a fegyveres erõk 1997. évi
költségvetési létszámának felsõ határát a 9. számú mellékletben foglaltak
szerint hagyja jóvá.
49. §
A Munkaerõpiaci Alap Rehabilitációs Alap-részénél a foglalkoztatás
elõsegítésérõl és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
41/A. § (3) bekezdésének alapján 1997-ben a hozzájárulás kiszámításának
alapjául szolgáló összeg 8000 forint.
50. §
(1) A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI. törvény
(a továbbiakban: Étv.) 7. § (1) bekezdésének alapján az életjáradék összege
1997. március 1-jétõl az 1996. évben megvalósult átlagos nyugdíjemelkedés
százalékos mértékével arányosan emelkedik.
(2) Az Étv. alapján 1997. március 1-je után megállapított életjáradék mértékét
az Étv. mellékletében megjelölt, de az (1) bekezdés szerinti mértékben
növelt összegben kell meghatározni, figyelembe véve a korábbi években
megvalósult járadékemeléseket is.
51. §
Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben szabályozza a beruházási
hitelekhez kapcsolódó kamattámogatás (XXII. Pénzügyminisztérium fejezet
14. cím, 2. alcím, 4. elõirányzat-csoport), az Eximbank Rt. kamatkiegyenlítése
(XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 14. cím, 2. alcím, 2. elõirányzat-csoport),
a kamattámogatás a felszámolt vagyon értékesítéséhez
(XXII. Pénzügyminisztérium fejezet 14. cím, 2. alcím, 3. elõirányzat-
csoport) felhasználásának és igénybevételének szabályait.
52. §
A központi költségvetési szerv közfeladatainak és vagyonának teljes vagy
részbeni átadásával, jogutódlásával létrejövõ közhasznú, illetve gazdasági
társaság, valamint társadalmi szervezet, egyesület, köztestület és
közalapítvány részére a központi költségvetési szerv köteles az alapító által
megjelölt eszközöket térítésmentesen használatba adni.
53. §
(1) Az Országgyûlés felhatalmazza a Kormányt, hogy az Országgyûlés
94/1995. (IX.28.) és 95/1995. (IX.28.) határozataiból fakadó, a légvédelem
fejlesztésével kapcsolatosan az országba beérkezõ szállítmányokat terhelõ
vám, vámpótlék, vámkezelési díj, statisztikai illeték, engedélyezési díj,
valamint az általános forgalmi adó fizetési kötelezettségek ellenértékével
saját hatáskörben a Honvédelmi Minisztérium fejezet megfelelõ kiadás,
illetve a Pénzügyminisztérium fejezet megfelelõ bevételi elõirányzatait
megemelje.
(2) Az elszámolás szabályosságát a Kormányzati Ellenõrzési Iroda ellenõrzi.
54. §
Az Országgyûlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a Borsod-Abaúj Zemplén megyei
integrált szerkezet-átalakítási program (XVI. Környezetvédelmi és
Területfejlesztési Minisztérium fejezet 8. cím, 2. alcím, 31. elõirányzat-
csoport) 1997. évi állami támogatásának fedezetét fejezeti kezelésû támogatási
célprogramok, célelõirányzatok terhére - fejezetek közötti
átcsoportosítással - biztosítsa.
55. §
Az Országgyûlés jóváhagyja, hogy a STRABAG Hungária Építõipari Rt. által a
"Nagymaros-visegrádi térség komplex tájrehabilitációja" központi beruházás
kivitelezéséhez az 1994-1996. években állami kezességvállalás mellett
felvett 3000 millió forint hitelbõl keletkezett adósságot és kamatainak
megfizetését 1997. január 1-jei hatállyal - a központi költségvetés terhére a
pénzügyminiszter átvállalja. E hitel állománya a központi költségvetés
adósságát növeli.
56. §
Az Országgyûlés jóváhagyja, hogy a Budapest Fõváros Önkormányzata által az
egyes kiemelt fõvárosi infrastrukturális beruházások megvalósításához az 1995-
1996. években központi költségvetési kezességvállalás mellett felvett
8456 millió forint hitelbõl keletkezett adósságot és annak kamatainak
megfizetését 1997. január 1-jei hatállyal - a központi költségvetés nevében -
a Kormány átvállalja. E hitel állománya a központi költségvetés adósságát
növeli.
57. §
Az Országgyûlés felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy a Magyar
Köztársaság 1994. évi költségvetésérõl szóló 1993. évi CXI. törvény 72. §-ának
(4) bekezdése alapján, a közalkalmazotti illetmény-elõmeneteli rendszernek a
helyi önkormányzati intézményeknél történt bevezetéséhez a központi
költségvetés megtérítési kötelezettsége mellett, az önkormányzatok által a
pénzintézetekkel kötött hitelszerzõdésekben az önkormányzatok helyébe a
pénzügyminiszter lépjen.
58. §
(1) Az állam a Magyar Rádió Rt., a Magyar Televízió Rt. és a Duna Televízió
Rt. mûsorterjesztési költségeinek megfelelõ, a közalapítványok útján
biztosítandó támogatási kötelezettségét (a rádiózásról és televíziózásról
szóló 1996. évi I. törvény 75. § (1) bekezdés)
a) a részvénytársaságok e § (3)-(5) bekezdéseiben felsorolt adósságai
beszámításával, valamint
b) az I. Országgyûlés fejezet 10-12. címein elõirányzott támogatásokkal
teljesíti.
(2) A felhasznált támogatás összege - ideértve az (1) bekezdés a) pontjában
foglaltakat is együttesen nem haladhatja meg az egyes részvénytársaságoknak
ténylegesen kiszámlázott mûsorterjesztési költségük összegét. A
támogatásokat a számlával igazolt fizetési kötelezettségekhez igazítva kell
folyósítani.
(3) Az ÁPV Rt. az Antenna Hungária Rt.-tõl engedményezési megállapodás
keretében vegye át
a) a Magyar Rádió Rt.-vel szemben fennálló, az 1996. évi sugárzási díj meg
nem fizetésébõl származó 1184 millió forint összegû, valamint
b) a Magyar Televízió Rt.-vel szemben fennálló, az 1996. évi sugárzási díj
emelésbõl keletkezõ többlet meg nem fizetésébõl származó 800 millió forint
összegû
követeléseket.
(4) Az ÁPV Rt.-nek
a) a (3) bekezdésben foglaltak szerinti és
b) az 1994. évben átvett 1544,6 millió forint összegû, a Magyar Televízió
Rt.-vel szemben fennálló, valamint
c) az 1056/1996. (V.30.) Korm. határozat 8. pontja értelmében
átvett 250 millió forint összegû, a Magyar Rádió Rt.-vel szemben fennálló
összesen 3778,6 millió forint követelése az (1) bekezdés a) pontja szerinti
beszámítás útján kiegyenlítettnek minõsül.
(5) A Magyar Televízió Rt. mentesül 532 829 ezer forint adótartozás, valamint
561 722 ezer forint kamat és 288 922 ezer forint bírság,
együttesen 1 383 473 ezer forint megfizetése alól.
59. §
Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a XXXIV. Történeti Hivatal fejezet
részletes költségvetését - e törvényben rögzített elõirányzat erejéig -
megállapítsa.
60. §
Az EXPO '96. Nemzetközi Világkiállítás lemondása miatt a kártérítési peres ügy
fedezetére 1994. decemberében az EXPO '96. Kft. (névváltozást követõen:
'96. Kft.) mérlegében elkülönített 1050 millió forint és hozadékai maradványát
a peres ügy jogerõs befejezését követõen 15 napon belül a központi
költségvetésbe be kell fizetni.
61. §
A bányászatról szóló - módosított - 1993. évi XLVIII. törvény 50. §-ának
(9) bekezdése szerinti felhatalmazás alapján a bányajáradék mértéke 1997.
évben 17,6 %.
62. §
Az Országgyûlés a központi költségvetés mérlegét az e törvény 10. számú
mellékletében foglaltak szerint hagyja jóvá.
Fejezeti kezelésû támogatási célprogramok feladatainak
ellátásához szükséges bevételi források
63. §
(1) A XVII. Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium fejezet 13. cím,
5. alcím, 1. elõirányzat-csoport tekintetében bevétel:
a) a koncessziós díj (a távközlési szolgáltatásokra kötött koncessziós
szerzõdésekbõl származó - a koncesszióba adással kapcsolatos költségek
levonása után fennmaradt - egyszeri koncessziós díj 70 %-a, majd az évente
fizetendõ koncessziós díj 70 %-a,
b) a privatizációs bevétel (a távközlés állami részesedése privatizációjából
származó bevételek 10 %-a),
c) a koncessziós szerzõdés megszegése miatt érvényesített követelések
alapján befolyt összegek, továbbá a távközlésrõl szóló 1992. évi
LXXII. törvény 22. §-a alapján megállapított és megfizetett bírságok
teljes összege,
d) a frekvenciagazdálkodásról szóló 1993. évi LXII. törvény 27. §
(2) bekezdés c) pontja alapján megállapított és megfizetett bírságok
teljes összege,
e) az elõirányzat terhére nyújtott visszatérítendõ támogatások
visszafizetésébõl származó összeg.
(2) A XII. Földmûvelésügyi Minisztérium fejezet 10. cím,
4. alcím, 1. elõirányzat-csoport tekintetében bevétel: visszatérítési
kötelezettséggel adott támogatások tárgyévi megtérülése.
(3) A XII. Földmûvelésügyi Minisztérium fejezet 10. cím,
4. alcím, 2. elõirányzat-csoport tekintetében bevétel:
a) az erdõfenntartási járulék,
b) az erdõvédelmi bírság,
c) az újraerdõsítési költség,
d) az erdõgazdálkodási bírság.
(4) A XII. Földmûvelésügyi Minisztérium fejezet 10. cím,
4. alcím, 3. elõirányzat-csoport tekintetében bevétel:
a) a földvédelmi járulék,
b) a földvédelmi bírság;
c) a talajvédelmi bírság.
(5) A XII. Földmûvelésügyi Minisztérium 10. cím, 4. alcím, 4. elõirányzat-
csoport tekintetében bevétel:
a) a tenyésztési hozzájárulás,
b) a állattenyésztési bírság,
c) a lóverseny-totalizatõr forgalma.
(6) A XII. Földmûvelésügyi Minisztérium 10. cím, 4. alcím, 5. elõirányzat-
csoport tekintetében bevétel:
a) a halászatfejlesztési hozzájárulás,
b) a halgazdálkodási bírság.
(7) A XII. Földmûvelésügyi Minisztérium 10. cím, 4. alcím, 6. elõirányzat-
csoport tekintetében bevétel:
a) a vadvédelmi bírság,
b) a vadvédelmi hozzájárulás,
c) a vadgazdálkodási bírság.
(8) A XV. Ipari és Kereskedelmi Minisztérium 25. cím, 4. alcím tekintetében
bevétel:
a) a turisztikai hozzájárulás,
b) a turisztikai hozzájárulás mértéke:
ba) a kereskedelmi szálláshelyek - fizetõvendéglátás kivételével - éves
nettó árbevételének 2 %-a. A figyelembe vett szolgáltatások a következõk:
- 081100 szállodai szolgáltatás,
- 081210 turistaszállás-szolgáltatás,
- 081220 panziószolgáltatás,
- 081230 kempingszolgálatás,
- 081240 nyaraló szolgálatás,
- 081250 fizetõvendéglátó-hely szolgáltatás,
bb) a vendéglátóhelyek éves nettó árbevételének 1 %-a. A figyelembe vett
szolgáltatások a következõk:
- 082100 éttermi vendéglátás,
- 082200 cukrászdai vendéglátás,
- 082300 egyéb nyílt árusítású vendéglátás,
bc) az utazásszervezõi és egyéb turisztikai szolgáltatások:
- 094320 utazásszervezés és/vagy - közvetítõi tevékenység éves árrésének
és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatások éves árrésének 1 %-a,
- 094320 idegenvezetési tevékenység éves nettó árbevételének 1 %-a,
- 113110 személygépkocsi-kölcsönzésbõl származó éves nettó
árbevétel 2 %-a,
- 113110 vezetõ nélküli sportjármûvek kölcsönzésébõl származó éves nettó
árbevétel 1 %-a,
- 113120 kezelõszemélyzet nélküli vízi sporteszközök kölcsönzésébõl
származó éves nettó árbevétel 1 %-a,
- 113130 kezelõszemélyzet nélküli sportrepülõk kölcsönzésébõl származó
éves nettó árbevétel 1 %-a,
- 113430 személyi használatú cikkek (kerékpár, vízibicikli,
szörf) kölcsönzésébõl származó éves nettó árbevétel 1 %-a,
- 191950 játékautomaták üzemeltetésébõl származó adózott éves nettó
árbevétel 2 %-a,
- 191990 sétakocsikázás- és lovagoltatás-szolgáltatásból származó éves
nettó árbevétel 1 %-a,
- 195120 pénznyerõ automaták üzemeltetésébõl származó adózott éves nettó
árbevétel 2 %-a,
- 195130 játékkaszinók mûködtetésébõl származó adózott éves nettó
árbevétel 2 %-a.
(9) A XVI. Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztérium fejezet 8. cím,
4. alcím tekintetében bevétel: a vételárrész (1991. évi XXXIII. törvény
51. § (6) bekezdés).
64. §
(1) Turisztikai hozzájárulást fizetnek a 63. § (8) bekezdésének ba)-
bc) pontjaiban meghatározott tevékenységet folytató jogi személyek, jogi
személyiség nélküli gazdasági társaságok és egyéni vállalkozók.
(2) A turisztikai hozzájárulás befizetésének teljesítésére év közben a
vállalkozók elõleget fizetnek, az elõleg alapja a tárgyévet megelõzõ teljes
év nettó árbevételének (árrésének) idõarányos része. Az így kiszámított
díjat a vállalkozók negyedévenként vallják be és fizetik be az adózás
rendjérõl szóló törvény rendelkezései szerint. Az év közben újonnan alakult
vagy átalakult vállalkozások elõlegének alapja a meghatározott
tevékenységekbõl várható éves árbevétel (árrés), amelynek összegét a
vállalkozásnak az alakulástól, illetve átalakulástól számított 15 napon
belül be kell jelentenie az állami adóhatósághoz. A turisztikai hozzájárulás
fizetésének határidejére féléves, majd negyedévenkénti elõlegfizetési
kötelezettség vonatkozik. Az éves adatok alapján számított elõlegfizetés
mértéke az elsõ félévre 50 %, a harmadik negyedévben 30 %, a negyedik
negyedévben 20 %. A tárgyévi befizetés határideje az elsõ félévet követõ
hónap 20., illetve a tárgynegyedévet követõ hónap 20. napja. A turisztikai
hozzájárulásról a tárgyévet követõ május 31-éig kell bevallást adni. A
kötelezettség és a tényleges befizetés közötti különbözet rendezésének
(befizetés, visszaigénylés) határideje július 20-a.
(3) A 63. § (8) bekezdése ba)-bc) pontjaiban meghatározott árbevétel alatt a
számvitelrõl szóló 1991. évi XVIII. törvény 45. § (1)-(2) bekezdésének
alapján meghatározott értékesítés nettó árbevétele értendõ, amely az e
tevékenységekkel kapcsolatos alvállalkozói tevékenységek és/vagy bérmunkák
ellenében kifizetett összegekkel csökken.
(4) A turisztikai hozzájárulásként fizetendõ összeget a befizetõ
ráfordításként (költségként) számolhatja el.
65. §
A fejezeti kezelésû támogatási célprogramok (elkülönített állami pénzalapoktól
átvett feladatok) terhére az éves kiadási elõirányzat 25 %-ának megfelelõ
összegû éven túli kötelezettség vállalható.
66. §
(1) Az állami vagyon privatizációjából származó területfejlesztési célokra
fordítható bevételt terhelõ kiadások folyamatos teljesítése érdekében a
bevételek és az azt terhelõ kiadások idõbeli eltérésébõl fakadó átmeneti
finanszírozási igények teljesítéséhez a Kincstár kamatmentes hitelt nyújt. A
hitel összegérõl, folyósítási és törlesztési feltételeirõl a
környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter, a pénzügyminiszter és az
ÁPV Rt. felügyeletét ellátó miniszter köt megállapodást.
(2) A Kincstári Egységes Számláról hitelt igénybe venni csak elõzetesen
benyújtott és a Kincstár által jóváhagyott pénzellátási terv alapján lehet.
(3) A hitelt az e törvény 7. §-a (2) bekezdésében meghatározott privatizációs
többletbevételbõl az ÁPV Rt. soron kívül köteles törleszteni.
MÁSODIK RÉSZ
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS ELEIRÁNYZATAINAK MEGALAPOZÁSÁT SZOLGÁLÓ RENDELKEZÉSEK
ÉS TÖRVÉNYMÓDOSÍTÁSOK
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosítása
67. §
A bányászatról szóló - módosított - 1993. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban:
Btv.) 20. §-ának (8) bekezdése a következõ rendelkezéssel egészül ki:
"A bányajáradék összegébõl az alap javára elkülönített rész 1997. január 1-
jétõl 1997. december 31-éig: 0 %."
A felsõoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény módosítása
68. §
(1) A felsõoktatásról szóló - módosított - 1993. évi LXXX. törvény (a
továbbiakban: Ftv.) 9/A. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"(4) A képzési normatívák alapján számított elõirányzat mértékét növelõ
tényezõként kell figyelembe venni:
a) a doktori képzésben résztvevõk oktatói tevékenységének díjazására;
b) a nemzetközi megállapodás alapján hazánkban tanuló külföldi hallgatók
magyar hallgatókkal azonos elvek szerinti finanszírozására;
c) a határon túli magyarok képzésének támogatására
szolgáló összegeket."
(2) Az Ftv. 10/A. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) Az ösztöndíj négy évre nyerhetõ el és mértéke a mindenkori minimálbér
nyolcszorosa."
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosítása*
69. §
A helyi önkormányzatokról szóló - módosított - 1990. évi LXV. törvény 88. §-a
(1) bekezdésének b) pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
/A helyi önkormányzat:/
"b) hitelt vehet fel és kötvényt bocsáthat ki; ennek fedezetéül az
önkormányzati törzsvagyon és - a likvid hitel kivételével - a normatív
állami hozzájárulás, az állami támogatás, a személyi jövedelemadó,
valamint az államháztartáson belülrõl mûködési célra átvett bevételei nem
használhatók fel."
A családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló
1990. évi XXV. törvény módosítása
70. §
(1) A családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló - módosított -
1990. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Cspt.) 2. §-a a következõ új
(2) bekezdéssel egészül ki:
"(2) A családi pótlékra való jogosultság és összegének megállapítása
szempontjából azokat
a) a vér szerinti gyermekeket - kivéve, akiket örökbe fogadtak, ide nem
értve, ha az örökbefogadó a jogosult házastársa -,
b) az örökbefogadott gyermekeket és
____________________
* 2/3-os szavazást igényel
c) a családi pótlékot igénylõ személy háztartásában nevelt gyermekeket kell
figyelembe venni,
akik után az (1) bekezdés értelmében családi pótlék jár."
(2) A Cspt. 5. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"5. §
(1) A családi pótlék havi összege gyermekenként
a) havi nettó 18 000 forintos egy fõre jutó jövedelemhatárig:
- 1 gyermekes családnak 3250 Ft,
- 1 gyermekes egyedülállónak 3750 Ft,
- 2 gyermekes családnak 3750 Ft,
- 2 gyermekes egyedülállónak 4250 Ft,
b) havi nettó 18 001-19 500 forint közötti egy fõre jutó jövedelemérték
esetén
- 1 gyermekes családnak 1625 Ft,
- 1 gyermekes egyedülállónak 1875 Ft,
- 2 gyermekes családnak 1875 Ft,
- 2 gyermekes egyedülállónak 2125 Ft.
(2) A három- és többgyermekes családnak gyermekenként 4250 forint, három és
többgyermekes egyedülállónak gyermekenként 4400 forint, a tartósan beteg,
testi vagy értelmi fogyatékos gyermek után korhatárra való tekintet
nélkül 5600 forint, kétgyermekes családban a további gyermekre
3750 forint, kétgyermekes egyedülálló esetén a további gyermekre
4250 forint összegû családi pótlék jár az 1. § (1) bekezdésében
meghatározott jövedelmi korláttól függetlenül.
(3) Az 1. § (6) bekezdésének a)-c) pontjai szerinti
a) tartósan beteg, testi vagy értelmi fogyatékos gyermek után 5600 Ft
b) az a) pont alá nem tartozó gyermek után 3750 Ft
összegû családi pótlék illeti meg az intézet vezetõjét.
(4) A gyermeket egyedül nevelõk esetében az (1) bekezdésben meghatározott
jövedelemhatárokat 1,2-es szorzóval növelt összegben kell figyelembe
venni."
A közbeszerzésekrõl szóló 1995. évi XL. törvény módosítása
71. §
(1) A közbeszerzésekrõl szóló - az 1996. évi I. törvénnyel módosított -
1995. évi XL. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 3. §-ának (1) bekezdése
helyébe a következõ rendelkezés lép és a következõ új (2) bekezdéssel
egészül ki, egyidejûleg a jelenlegi (2)-(3) bekezdés számozása (3)-
(4) bekezdésre változik:
"(1) A központi költségvetési szervek - kivéve a Polgári Nemzetbiztonsági
Szolgálatokat - vonatkozásában a Kormány a közbeszerzések központosított
eljárás keretében történõ lefolytatását rendelheti el, meghatározva
annak személyi és tárgyi hatályát, valamint az ajánlatkérésre
jogosultat.
(2) Az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott egészségügyi ellátásokhoz
kapcsolódóan az Országos Egészségbiztosítási Pénztár által nyújtott
támogatás tekintetében a Kormány - a egészségbiztosítási önkormányzat
javaslatára - a közbeszerzések központosított eljárás keretében történõ
lefolytatását rendelheti el, meghatározva annak személyi és tárgyi
hatályát, valamint az ajánlat kérésre jogosultat. A központosított
közbeszerzések fedezete a mindenkori társadalombiztosítási
költségvetésben az adott ellátási forma elõirányzata."
(2) A Kbt. 94. §-a a következõ új (3) bekezdéssel egészül ki, egyidejûleg a
(3)-(5) bekezdés számozása (4)-(6) bekezdésre változik:
"(3) A törvény 43. §-a (1) bekezdésének c) pontját a törvény hatályba
lépését követõen megállapított jogszabálysértés esetén lehet
alkalmazni."
(3) A Kbt. 96. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következõ rendelkezés
lép:
/Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza/
"a) a központi költségvetési szervek vonatkozásában - kivéve a Polgári
Nemzetbiztonsági Szolgálatokat - a közbeszerzési eljárás kiírásával és
elbírálásával kapcsolatos tevékenység részletes szabályait, az abban
eljáró személyekre vonatkozó rendelkezéseket,"
A területfejlesztésrõl és területrendezésrõl szóló
1996. évi XXI. törvény módosítása
72. §
(1) A területfejlesztésrõl és területrendezésrõl szóló 1996. évi XXI. törvény
(a továbbiakban: Tt. törvény) 7. §-ának d) pontja helyébe a következõ
rendelkezés lép:
/A Kormány döntéseiben biztosítja a regionális politika érvényesülését,
ennek keretében/
"d) dönt - az e törvény 20. § (2) bekezdés a) pontjában és (4) bekezdés
a) pontjában meghatározott - a területfejlesztést szolgáló központi és
térségi pénzeszközök arányáról."
(2) A Tt. törvény 20. §-a (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következõ
rendelkezés lép:
/A területfejlesztés külön jogszabály szerinti központi eszközei különösen:/
"a) a területfejlesztési célokat szolgáló költségvetési elõirányzat (a
Területfejlesztési Alap átvett feladatai), valamint az éves költségvetési
törvényben meghatározott, az állami vagyon privatizációjából származó
területfejlesztési célokra fordítható bevétel együttes összegének
legfeljebb 50 %-a,"
(3) A Tt. törvény 20. §-a (4) bekezdésének a) pontja helyébe a következõ
rendelkezés lép:
/A területfejlesztés térségi eszközei:/
"a) a területfejlesztési célokat szolgáló központi költségvetési elõirányzat
(a Területfejlesztési Alap átvett feladatai) valamint az éves
költségvetési törvényben meghatározott, az állami vagyon privatizációjából
származó területfejlesztési célokra fordítható bevétel együttes összegének
legalább 50 %-a,"
(4) A Tt. törvény 27. §-a (1) bekezdésének g) pontja helyébe a következõ
rendelkezés lép.
/Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg/
"g) a 20. § (4) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott eszközök
differenciált területi elosztását, a törvény 6. § e) pontjában szereplõ,
az Országgyûlés által meghatározott elvek figyelembevételével."
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvény módosítása
73. §
(1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló - módosított -
1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 115/A. §-ának (5) bekezdése
helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(5) Amennyiben a gyermek, tanuló nem a lakóhelye szerinti települési
önkormányzat által fenntartott intézményben veszi igénybe a
gyermekétkeztetést, a normatív kedvezmény összegét a kedvezményre jogosult
gyermek, tanuló lakóhelye szerint illetékes önkormányzat a gyermek
nevelését, oktatását végzõ közoktatási intézmény, valamint a gyermekek
napközbeni ellátását biztosító intézmény részére, az intézmény
igénybejelentése alapján havonta átutalja."
(2) Az Szt. 124. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) A munkanélküliek jövedelempótló támogatása, valamint a munkanélküliek
jövedelempótló támogatására jogosult személy közhasznú munkavégzés
keretében történõ foglalkoztatása esetén a 36. § szerinti összeg 75 %-át,
a munkanélküli hajléktalanok jövedelempótló támogatásának teljes összegét
a Munkaerõpiaci Alap megtéríti."
Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló
1993. évi XCVI. törvény módosítása
74. §
Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló - az 1996. évi
XV. törvénnyel módosított - 1993. évi XCVI. törvény a 7 §. §-át követõen a
következõ alcímmel és új 7/A. §-sal egészül ki:
"Felügyeleti díj
7/A. §
(1) A pénztárak a pénztárfelügyeleti eljárási, szakértõi és információs
szolgáltatások igénybevételéért mûködési alapjuk terhére
pénztárfelügyeleti igazgatási díjat (a továbbiakban: felügyeleti
díj) kötelesek fizetni.
(2) A pénztár által fizetett felügyeleti díj mértéke a pénztárba a tagok
által fizetett tagdíjak, a munkáltatói tag által fizetett munkáltatói
hozzájárulások és a támogatótól befolyt összegek együttes összegének (a
továbbiakban: pénztári befizetés)
a) az 1997. január 1-je és 1997. december 31-e közötti idõszakban egy,
b) 1998. január 1. után két
ezreléke.
(3) A felügyeleti díjat a pénztárnak negyedéves részletekben, a
tárgynegyedévben realizált pénztári befizetés után, a tárgynegyedévet
követõ hónap 30. napjáig - elsõ ízben az 1997. év elsõ tárgynegyedévére
vonatkozóan - kell a Pénztárfelügyelet számlájára átutalni, és elsõ ízben
a pénztár 1997. évre vonatkozó pénzügyi tervében kell szerepeltetni.
(4) A felügyeleti díjat a pénztárfelügyelet mûködésének fedezetére kell
felhasználni, év végi maradványának megállapítására, elszámolására,
felhasználására a költségvetési szervek tervezésének, gazdálkodásának,
beszámolásának rendszerére vonatkozó jogszabályok az irányadók."
A köztisztviselõk jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény módosítása
75. §
(1) A köztisztviselõk jogállásáról szóló - módosított - 1992. évi
XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 29. §-a (2) bekezdésének b) pontja
helyébe a következõ rendelkezés lép:
/(2) Az ideiglenesen besorolt köztisztviselõ/
"b) a közigazgatási szakvizsgát, az alapvizsga teljesítését - alapvizsga-
kötelezettség hiányában a kinevezését, áthelyezését - követõ hat év alatt
köteles teljesíteni; ha e kötelezettségének nem tesz eleget, véglegesen
fogalmazó II., illetve elõadó II. besorolást kap."
(2) A Ktv. 30/A. §-ának (2) bekezdése a következõ rendelkezéssel egészül ki:
"Közigazgatási (szakmai) tanácsadói, fõtanácsadói cím 1998. július 1-jéig
közigazgatási szakvizsgával nem rendelkezõ köztisztviselõnek is adható."
(3) A Ktv. 43. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép és a
következõ új (5) bekezdéssel egészül ki:
"(4) Hivatali szervezet vezetõje át nem ruházható hatáskörében - a
megállapított személyi juttatások elõirányzatán belül - a köztisztviselõ
42. § (2) bekezdésében meghatározott alapilletményét - az
(5) bekezdésben foglaltak kivételével - legfeljebb 20 %-kal megemelheti,
vagy legfeljebb 20 %-kal csökkentett mértékben állapíthatja meg.
(5) Az államtitkár, a helyettes államtitkár, a fõosztályvezetõ
alapilletményét - a vezetõi munkájuk értékelésétõl függõen - át nem
ruházható hatáskörében 40 %-kal megemelheti
a) minisztériumban az államtitkár, a helyettes államtitkár, illetve a
fõosztályvezetõ esetében a miniszter,
b) költségvetési fejezet felügyeletét ellátó országos hatáskörû szervnél
a szerv vezetõje tekintetében a kinevezésre jogosult, egyéb esetben a
hivatali szervezet vezetõje,
c) az 1. § (2) bekezdésében felsorolt szerveknél a szerv vezetõje
tekintetében a kinevezésre jogosult, egyéb esetben a szerv vezetõje."
(4) A Ktv. 75. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(4) Vezetõi megbízást e törvény hatálybalépését követõ 6 évig közigazgatási
szakvizsgával nem rendelkezõ köztisztviselõ is kaphat."
Az egyes elkülönített állami pénzalapokról szóló 1992. Évi
LXXXIII. törvény módosítása
76. §
(1) Az egyes elkülönített állami pénzalapokról szóló - módosított - 1992. évi
LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Eat.) 28. §-ának helyébe a következõ
rendelkezés lép.
"28. § A Központi Környezetvédelmi Alap (a továbbiakban: Alap) a
környezetkímélõ gazdasági szerkezet kialakításának ösztönzését, a környezeti
ártalmak megelõzését, a bekövetkezett környezeti károk csökkentését,
felszámolását, továbbá a természeti értékek, területek és az épített
környezet értékeinek megõrzését, a hatékony környezetvédelmi megoldások
ösztönzését, valamint a társadalom környezeti szemléletének fejlõdését (a
továbbiakban együtt: a környezet védelmét) szolgáló elkülönített állami
pénzalap."
(2) Az Eat. 28. §-át követõ alcím és a 29. §-a helyébe helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"Az Alap bevételei
29. §
(1) Az Alap bevételei:
a) a környezet- és természetvédelmi bírságok,
b) a környezetvédelmi termékdíjak,
c) a környezethasználati és -terhelési díjak,
d) a környezet valamely elemeinek igénybevétele esetén megállapított
igénybevételi járulék,
e) a mûemlékvédelmi hozzájárulás,
f) az építésügyi és a mûemlékvédelmi bírság,
g) az állami tulajdonú mûemlékek értékesítésébõl, hasznosításából
befolyt árbevétel,
h) a bányajáradék
külön jogszabályban meghatározott hányada.
(2) Az Alap egyéb bevételét képezik:
a) a költségvetési támogatás,
b) a környezet védelmét szolgáló egyes nemzetközi segélyek,
c) az Alap javára teljesített önkéntes befizetések és támogatások,
d) az Alapból nyújtott támogatások visszafizetése és ezek kamatai,
e) az Alap javára megtérített kárelhárítási költségek és kártérítés,
f) egyéb bevételek."
(3) Az Eat. 30. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) Az Alappal a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter
(továbbiakban: miniszter) rendelkezik, az Alap év végi maradványa nem
vonható el."
(4) Az Eat. 30. §-ának (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(3) Az Alap bevételeit és kiadásait e törvényben meghatározott
jogcímenként, illetve összevont jogcímenként bemutatott költségvetését
és zárszámadását a költségvetési és zárszámadási törvényjavaslat
részeként az Országgyûlés hagyja jóvá."
(5) Az Eat. 30. §-át követõ alcím és a 31. §-a helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"Az Alap kiadásai
31. §
(1) Az Alap felhasználható:
a) a környezet védelmét, értékeinek megõrzését közvetlenül elõsegítõ
beruházások, mûszaki intézkedések és kereskedelmi megoldások (a
továbbiakban együtt: fejlesztések) megvalósításához pályázat útján, -
illetve anélkül, ha a Kormány egyedi döntésének végrehajtása érdekében
a miniszter e kötelezettség alól felmentést ad - támogatás nyújtására
b) az azonnali beavatkozást igénylõ környezeti károkozás, illetve
veszélyeztetés elhárítását szolgáló beavatkozások költségeinek - ismert
károkozó esetén átmeneti, egyéb esetekben végleges - megtérítésére,
c) közcélú környezetvédelmi feladatok finanszírozására,
d) az Alap kezeléséhez, mûködtetéséhez, bevételei beszedéséhez,
pénzeszközei felhasználásának ellenõrzéséhez szükséges költségek
fedezésére.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott támogatás, valamint
c) pontjában meghatározott finanszírozás
1. vissza nem térítendõ,
2. kamatmentes vagy kedvezményes kamatozású visszatérítendõ,
3. kamattámogatás,
4. hitelgarancia
formában történhet"
(6.) Az Eat. 32. §-a (1) bekezdésének e) pontja helyébe a következõ
rendelkezés lép:
/A környezetvédelmet közvetlenül elõsegítõ fejlesztések közé/
"e) a vizek mennyiségi és minõségi védelmét,"
(7) Az Eat 32. §-a (1) bekezdésének g.) pontja helyébe a következõ rendelkezés
lép, és a következõ új h) - k) ponttal egészül ki:
/A környezetvédelmet közvetlenül elõsegítõ fejlesztések közé/
"g) a környezet védelmére vonatkozó nemzetközi segély-együttmûködés és
hitelprogramok megvalósítását,
h) az épített környezet - ide értve a mûemlékvédelmet is - értékeinek
védelmét,
i) a környezetbarát fogyasztói szokások elõsegítését, valamint a
környezetbarát termékek alkalmazását,
j) a bányavállalkozókra át nem hárítható (elmaradt) tájrendezés
k) vállalkozókra át nem hárítható környezeti károk kármentesítésére
szolgáló fejlesztések tartoznak."
(8) Az Eat. 33. §-a (1) bekezdésének e)-f), pontja helyébe a következõ
rendelkezés lép:
/A 31. § (1) bekezdése c) pontja szerinti feladatok:/
"e) a társadalom környezetvédelmi szemléletének alakítása,
f) országos, illetve regionális jelentõségû, a környezet védelmét
komplex módon szolgáló, továbbá nemzetközi környezetvédelmi
egyezményekkel összefüggõ ágazati feladatok, programok elõsegítése,"
(9) Az Eat. 34. §-át megelõzõ alcím és a 34. §-a helyébe a következõ
rendelkezés lép:
"Az Alap felhasználásának tervezése
34. §
(1) Az Alap éves költségvetésének tervezése során
a) a 31. § b) pontjában meghatározott feladatok teljesítésére az Alap
bírságbevételek nélkül számított bevételeinek 5 %-a szolgálhat,
b) a 31. § d) pontjában megjelölt költségek fedezetére elõirányozható az
Alap bevételeinek 5 %-a, valamint a bírságbevételek 50 %-a, továbbá a
bevételek 2 %-a a beszedés költségeire,
c) a 31. § c) pontja szerinti kiadásokra elõirányzott összeg nem
haladhatja meg az Alap tervezett bevételeinek 20 %-át.
(2) A 31. § a) pontja szerint felhasználható összegbõl megyék, régiók
komplex környezetvédelmi fejlesztésére pénzeszközök különíthetõk el."
(10) Az Eat. 35. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"35. §
(1) A fejlesztések támogatására a miniszter a Környezetvédelmi és
Területfejlesztési Minisztérium hivatalos lapjában a tárgyévi
költségvetési törvény elfogadását követõ 60 napon belül - az érintett
tárcák, a társadalmi szervek ajánlásainak ismeretében - Pályázati
Felhívást tesz közzé.
(2) A Pályázati Felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a tárgyévben kiemelten kezelt fejlesztéseket,
b) a kiemelt fejlesztések részarányát a támogatásra fordítható
forrásokból,
c) az egyes támogatási célokon belül a kedvezményezettek körére (38. §
(1)), a támogatás formájára és mértékére vonatkozó esetleges egyedi
feltételeket,
d) a támogatásokra vonatkozó olyan egyéb kikötéseket, amelyeket a
bevételi forrásokról rendelkezõ külön jogszabály, nemzetközi
megállapodás vagy adományozási szerzõdés ír elõ,
e) a támogatott fejlesztés megvalósulása esetén elvárható környezeti
hatást,
f) a pályázatok elbírálási szempontjait,
g) a támogatás visszavonásának eseteit."
(11) Az Eat. 36. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"36. §
(1) A támogatás - ha törvény másképp nem rendelkezik - a fejlesztés
költségeinek 60 %-áig, vissza nem térítendõ támogatás esetén 30 %-áig
terjedhet.
A támogatás a 31. § (2) bekezdésében meghatározott támogatási formák
együttes alkalmazásával a fejlesztés költségeinek 70 %-áig terjedhet
azzal, hogy a visszatérítendõ támogatás nem haladhatja meg a fejlesztés
60 %-át, a vissza nem térítendõ támogatás pedig annak 30 %-át.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott korlátot nem kell alkalmazni, ha
a) a közcélú környezetvédelmi feladat finanszírozását,
b) nemzetközi egyezménybõl következõ kötelezettségek teljesítését,
c) az egész országra kiterjedõ kormányzati, ágazati program
megvalósítását,
d) a 32. § (1) bekezdés d), j), pontjában meghatározott feladat
ellátását
szolgálja.
(3) A 31. § b) pontja szerinti felhasználást a miniszter a költségek
felmerülésekor, esetenként engedélyezi.
(4) A 31. § (1) bekezdés c)-d) pontja szerinti feladatok finanszírozásáról,
továbbá a 34. § (2) bekezdésében említett elkülönített pénzeszközök
felhasználásáról a miniszter dönt, és a rendelkezésre álló összeg
felhasználási szabályait rendeletben határozza meg.
(5) Az Alap terhére gazdasági társaság, közhasznú társaság alapítható,
illetve gazdasági társaságban, közhasznú társaságban érdekeltség
szerezhetõ, ha így a környezet védelme, illetve a támogatható
fejlesztések és finanszírozható feladatok megvalósulása hatékonyabban
biztosítható."
(11) Az Eat. 39. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"39. §
(1) Az Alapból a 31. § a) pontjában foglalt támogatást, belföldi székhelyû
jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkezõ gazdasági társaság,
továbbá egyéni vállalkozó, külön törvény rendelkezése értelmében
magánszemély kaphat.
Közcélú környezetvédelmi feladatok finanszírozásában bárki részesülhet
(a továbbiakban együtt: kedvezményezett)."
(12) Az Eat. 60. §-ának (3) - (5) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(3) A vízhasználónak a vízkészlet járulékot
a) a b) és c) pontokban meghatározott vízhasználatot kivéve 1,15 Ft/m3
járulék,
b) ha a vízjogi engedélyben meghatározott vízmennyiséget - az egyes
külön megjelölt idõszakra is tekintettel - 10 %-nál nagyobb mértékben
túllépi, a teljes többletmennyiség után 2,30 Ft/m3 alapjárulék,
c) ha a vízjogi engedélyköteles a tevékenységet engedély nélkül
folytatja (a továbbiakban: engedély nélküli vízhasználat), 5,80 Ft/m3
alapjárulék figyelembe vételével, a befizetés összegét meghatározó,
külön jogszabályban elõírt az igénybevett vízmennyiség
meghatározásának módjától, a vízhasznosítás és a vízkészlet
jellegétõl, továbbá az adott térség vízkészletgazdálkodási
helyzetétõl függõ szorzószámok alkalmazásával, a ténylegesen
igénybevett vízmennyiség alapján kell kiszámítani. A vízmennyiség
meghatározását az engedély nélküli vízhasználatnál a külön
jogszabályban foglaltak szerint kell elvégezni.
(4) A vízhasználó a vízjogi engedélyben megjelölt vízmennyiség 80 %-a után
köteles a 60. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott 1,15 Ft/m3
alapjárulék figyelembevételével - a (3) bekezdésben foglaltak szerint -
a vízkészlet járulékot kiszámítani, ha az általa igénybevett víz
mennyisége - a 63. § (1) bekezdés b), f) és i) pontjaiban meghatározott
esetek kivételével - a vízjogi engedélyben megjelölt mennyiség 80 %-át
nem éri el.
(5) Az üzemi fogyasztónak a vízkészlet járulékot 3,50 Ft/m3 járulék
alapján a ténylegesen igénybevett vízmennyiség után kell kiszámítani."
(13) Az Eat. 62. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) A járulékfizetésre kötelezett köteles a bejelentkezésen túl a vízügyi
hatóság részére nyilatkozatot adni
a) a tényleges vízigénybevételrõl, a fizetési kötelezettség
alapadatairól, kiszámításáról, a 61. § (1) - (3) bekezdéseiben elõírt
határidõben, valamint a negyedéves befizetési kötelezettség körébe esõ
vízhasználó az éves adatokról összevontan is, a tárgyévet követõ
teljesítés (átutalási) bizonylatán,
b) az üzemi fogyasztók részére lekötött vízmennyiségekrõl a tárgyévet
követõ hónap 15. napjáig az e célra szolgáló adatlapon."
(14) Az Eat. 62. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(4) Az adózás rendjérõl szóló - módosított - 1990. évi XCI. törvény 67. §
(3) bekezdése elsõ fordulatában a pótlékfizetés kezdõ napjának eltérõ
megállapítására, a 73. § (1) bekezdésében, továbbá a 82. §-ban
meghatározott, a fizetési kötelezettség mérséklésére, elengedésére
vonatkozó szabályokat a vízügyi hatóság nem alkalmazhatja."
(15) Az Eat. 63. §-a (1) bekezdésének j) pontja helyébe a következõ
rendelkezés lép:
/Nem kell a vízhasználónak vízkészlet járulékot fizetni/
"j) ha a vízkészlet járulék tárgyévre vonatkozó összege nem haladja meg az
5000 Ft-ot."
(16) Az Eat. 64. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"64. §
A VA pénzeszközei a vízgazdálkodás közcélú feladatainak ellátására, ezen belül
különösen a következõ célokra használható fel:
a) a víztakarékosságot, az ivóvízminõségû víz gazdaságosabb felhasználását,
a víz minõségét javító és védõ berendezések, technológiák bevezetésére,
továbbá az ivóvízellátás védelmét, biztonságának növelését szolgáló
létesítmények megvalósítására,
b) a közcélú vízi létesítmények, vízi közmûvek (vízmûvek, belterületi és
helyi jelentõségû vízrendezési mûvek, szennyvízelvezetõ, illetve -
tisztító mûvek) létesítésére, egyéb vízügyi alapfeladatok ellátására, a
fejlesztés, továbbá a vízkárok és más természeti hatások folytán a
közcélú vízi létesítményekben keletkezett károsodások helyreállítására,
c) a vízkészletek feltárására, a vízrajzi tevékenység fejlesztésére, az
ivóvízbázisok védelmére, a szükségvízellátást megalapozó és vízminõségi
kárelhárításra, a vízminõséget veszélyeztetõ egyéb balesetek
következményeinek elhárítását szolgáló létesítmények és eszközök
beszerzésére, a vízgazdálkodási kutatás és mûszaki fejlesztés forrásainak
kiegészítésére, valamint a vízügyi állami alapfeladatok ellátásához
nyújtott támogatásra (e feladatokra a bevételek 38 %-a fordítható),
d) a VA mûködtetésével összefüggõ kiadások fedezésére (erre legfeljebb a
bevételek 2 %-a fordítható),
e) a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter által a VA javára felvett
bankhitelek és a kamatok törlesztésére."
(6) A Tv. 65. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) A VA bevételeinek 60 %-át a 64. § a) és b) pontjaiban megjelölt célok
megvalósításának támogatására kell fordítani. A támogatás
igénybevételére a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium - a
Belügyminisztériummal, a Földmûvelésügyi Minisztériummal, az Ipari és
Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, valamint a
Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztériummal egyetértésben -
hivatalos lapjában évente pályázatot ír ki. A VA-t terhelõ
hiteltörlesztési és kamatfizetési kötelezettség a pályázati célra
megállapított elõirányzatot csökkenti."
A környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek
környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény módosítása
77. §
(1) A környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi
termékdíjáról szóló 1995. évi LVI. törvény (a továbbiakban: KTD tv.) 6. §-a
helyébe a következõ rendelkezés lép:
"6. §
Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a termékdíj az egyes
elkülönített állami pénzalapokról szóló 1992. évi LXXXIII. törvény
(továbbiakban: Eat.) Központi Környezetvédelmi Alapról szóló
IV. fejezetében foglaltak szerint használható fel."
(2) A KTD tv. 7. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"7. §
(1) Az Eat. 33. § h) pontjában meghatározott célra rendszeres támogatás is
nyújtható pályázat útján, az Eat. pályázati úton adható támogatásokra
vonatkozó rendelkezéseinek megfelelõen, a Pályázati Felhívásban
meghatározottak szerint."
(3) A KTD tv. 13. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"13 .§
Az Alap pénzeszközeinek a csomagolóeszközökkel kapcsolatos környezetvédelmi
célú felhasználása a külön jogszabályban meghatározott Tanácsadó Testület
véleményének figyelembevételével történik."
Az erdõrõl és az erdõ védelmérõl szóló
1996. évi LIV. törvény módosítása
78. §
Az erdõrõl és az erdõ védelmérõl szóló 1996. évi LIV. törvény 104. §-ának
a) pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
/Ez a törvény 1997. január 1-jén lép hatályba, egyidejûleg/
"a) a 32-36. § kivételével az erdõkrõl és a vadgazdálkodásról szóló 1961. évi
VII. törvény (a továbbiakban: EVT.), valamint az azt módosító
1970. évi 28. törvényerejû rendelet és az 1981. évi 31. törvényerejû
rendelet; a mezõgazdasági és élelmezésügyi ágazathoz tartozó egyes
hatáskörök módosításáról szóló 1979. évi 3. törvényerejû rendelet 1. §-a; a
szövetkezetekrõl szóló 1992. évi I. törvény hatályba lépésérõl és az
átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény 60. §-ának 2. pontja; az
erdõbirtokossági társulatról szóló 1994. évi XLIX. törvény 40. §-ának az
EVT. 6. §-át és 6/A. §-át megállapító rendelkezései; az egyes elkülönített
állami pénzalapokról szóló 1992. évi LXXXIII. törvény, az Útalapról
szóló 1992. évi XXX. törvény, a Kisvállalkozói Garancia Alapról
szóló 1993. évi XX. törvény, valamint ezekkel összefüggõ más törvények egyes
rendelkezéseinek módosításáról és kiegészítésérõl szóló 1995. évi
XXI. törvény 21-26. §-ai,"
/hatályát veszti/
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény módosítása
79. §
(1) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 103. §-ának
(2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) Az illetménykiegészítés mértéke az a) pont esetén - a (3)-
(4) bekezdésben foglaltak kivételével - a beosztási illetmény 15 %-a, a
b) pont esetén - a (4) bekezdésben foglaltak kivételével - 10 %-a."
(2) A Hszt. 103. §-a a következõ új (4) bekezdéssel egészül ki:
"(4) A hivatásos állomány felsõfokú végzettségû tagja
illetménykiegészítésének mértéke:
a) az országos parancsnokságon, valamint az országos hatáskörû központi
szervnél a beosztási illetmény 25 %-a,
b) az (1) bekezdés b) pontja esetében 20 %-a."
(3) A Hszt. a következõ új 117/A.-117/B. §-sal egészül ki:
"117/A. §
(1) A törvény hatálya alá tartozóknak, a szolgálati viszonyukra tekintettel
megilletõ valamennyi pénzbeni juttatás, az általuk meghatározott
bankszámlára történõ átutalással, bankszámla hiányában postai úton
történik.
(2) A juttatás bankszámlára történõ átutalása és egyszeri felvétele, illetve
postai úton történõ kifizetése a törvény hatálya alá tartozók részére
költségtöbbletet nem okozhat.
117/B. §
(1) A juttatás 117/A. §-ban szabályozott módon történõ kifizetésére
1999. január 1. napjáig kell áttérni.
(2) A nemzetbiztonsági szolgálatok személyi állományába tartozókra
a 117/A. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni."
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosítása
80. §
(1) A közoktatásról szóló - módosított - 1993. évi LXXIX. törvény (a
továbbiakban: Kt.) 3. §-ának (2) bekezdésében a gazdálkodó szervezet
szövegrész helyébe a következõ rendelkezés lép:
"jogi személyiséggel rendelkezõ gazdálkodó szervezet"
(2) A Kt. 19. §-ának (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(3) Az, akit munkaviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban, pedagógus
munkakörben foglalkoztatnak megilleti az a jog, hogy - jogszabályban
meghatározottak szerint - évenként, az év elsõ munkanapján érvényes
legkisebb munkabér (minimálbér) 75 %-a közterhekkel csökkentett
összegének megfelelõ hozzájárulást vegyen igénybe szakirodalom (könyv,
tankönyv, jegyzet, folyóirat, elektronikus ismerethordozók
stb.) vásárlásához."
(3) A Kt. 30. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) A testi, az érzékszervi, az enyhe vagy középsúlyos értelmi, a beszéd-
vagy más fogyatékos gyermek, tanuló óvodai nevelése, iskolai nevelése és
oktatása külön - az e célra létrehozott gyógypedagógiai nevelési-
oktatási intézményben, óvodai csoportban, óvodai tagozaton, iskolai
tagozaton, osztályban, csoportban - vagy a többi gyermekkel, tanulóval
együtt - azonos óvodai csoportban, óvodai tagozatos, illetve iskolai
osztályban (a továbbiakban a fogyatékos gyermekek, tanulók - külön vagy
közös - nevelésében és oktatásában részt vevõ óvoda és iskola és a
fogyatékos tanuló ellátásában részt vevõ kollégium együtt:
gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevõ nevelési-oktatási
intézmény) történhet. A gyermek külön óvodai nevelését végzõ óvodai
csoportot, óvodai tagozatot, illetve a tanulók külön iskolai nevelését
és oktatását végzõ iskolai tagozatot, osztályt, csoportot - a
gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézménnyel [20. § (2) bek.]
egyezõen - a fogyatékosság típusának megfelelõen kell létrehozni. A
gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevõ nevelési-oktatási
intézményben a gyermek, tanuló egészségügyi és pedagógiai célú
habilitációs és rehabilitációs ellátásban is részesül."
(4) A Kt. 52. §-ának (7) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(7) A gyógytestnevelés megszervezéséhez 16 fõs csoportonként - az iskola
órakeretén felül - heti három óra áll rendelkezésre."
(5) A Kt. 75. §-ának (5) bekezdése a következõ rendelkezéssel egészül ki:
"Az iskolai tanítási év utolsó napján megszüntethetõ egyoldalú
nyilatkozattal annak a tanulónak a tanulói jogviszonya is, aki az e törvény
52. §-ának (1) bekezdésében meghatározottak szerint nappali rendszerû
iskolai oktatásban nem vehet részt, feltéve, hogy az iskolában nincs felnõtt
oktatás, illetve a tanuló abban nem kíván részt venni."
(6) A Kt. 82. §-ának (1) bekezdése a következõ rendelkezéssel egészül ki:
"A pedagógiai szakszolgálatokért, illetve a pedagógiai-szakmai
szolgáltatásokért fizetési kötelezettség köthetõ ki. Az e bekezdésben
meghatározott hatásköröket - a közoktatási megállapodás megkötésének
kivételével - a fõjegyzõ gyakorolja."
(7) A Kt. 122. §-ának (3) bekezdésében a gyermek és ifjúságvédõ intézetekben
szövegrész helyébe a következõ rendelkezés lép:
"Gyermek és ifjúságvédõ intézményekben"
(8) A Kt. 128. §-ának (2) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) E törvény hatályba lépésétõl számított öt évig alkalmazható a
kollégiumban nevelõtanárként, aki hittudományi egyetemi vagy fõiskolai
oklevéllel rendelkezik. Foglalkoztatására a 127. § (9) bekezdésében
foglaltakat kell alkalmazni."
(9) A Kt. 128. §-a (6) bekezdésének d) pontja helyébe a következõ rendelkezés
lép:
/Ha a szakiskolában a gyakorlati képzést végzõ pedagógus nem rendelkezik
középiskolai végzettséggel, és e törvény hatályba lépésekor/
"d) a nyugdíjjogosultság eléréséhez szükséges korhatárig tizenöt évnél több
idõre van szüksége e törvény hatályba lépésének napjától számított öt év
után a 127. § (9) bekezdésében meghatározott feltételekkel lehet
foglalkoztatni."
(10) A Kt. 1. számú melléklet elsõ rész, a nevelõ és oktató munkát közvetlenül
segítõ alkalmazottak cím, iskolában és kollégiumban alcím, 3. pontja
helyébe a következõ rendelkezés lép:
"3. Gyermek és ifjúsági felügyelõ vagy gyógypedagógiai asszisztens,
- fogyatékosokat nevelõ általános iskola elsõ-hatodik évfolyamán tizenöt
tanulónként 0,5
- gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményként mûködõ általános
iskolai kollégiumban tizenöt tanulónként 1
- általános iskolai kollégiumban 1"
(11) A Kt. 1. számú melléklete második rész költségvetési hozzájárulás
megállapításának elvei címet követõ 1. pont a) alpontja felvezetõ szövege
helyébe a következõ rendelkezés lép:
"a) Más célra fel nem használható központosított elõirányzattal, vagy a
Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium költségvetésében megtervezett
összeggel kell támogatni."
(12) A Kt. 1. számú melléklete második rész költségvetési hozzájárulás
megállapításának elvei címet követõ 2. pont b) alpont ötödik bekezdése
helyébe a következõ rendelkezés lép:
/A normatív költségvetési hozzájárulás összegeinek meghatározásakor -
differenciáló tényezõként - figyelembe kell venni/
"- az óvodai ellátás, az általános iskolai oktatás megszervezését azokon a
településeken, amelyeken a lakosság száma a költségvetési évet megelõzõ
év január 1-jén nem éri el a háromezret,"
(13) A Kt. 1. számú melléklete második rész költségvetési hozzájárulás
megállapításának elvei cím, A normatív hozzájárulás meghatározásakor
figyelembe vehetõ gyermek, tanulói létszám megállapítása alcím 1.pont
c) alpont elsõ bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
/Az alapfokú mûvészetoktatási intézményben azt a tanulót lehet figyelembe
venni, aki a hatodik életévét elérte, de huszonkettedik életévét nem
töltötte be a következõk szerint/
"- egy tanulóként lehet figyelembe venni azt, aki részére az iskola a
tanítási év átlagában legalább heti négy foglalkozáson való részvételt
biztosít, akkor is, ha négynél több foglalkozáson vesz részt, illetve
több tanszakra (szakra) jár,"
A vámjogról, a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról szóló
1995. évi C. törvény módosítása
81. §
(1) A vámjogról, a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról szóló -
az 1995. évi CXXI. törvénnyel módosított - 1995. évi C. törvény (a
továbbiakban: Vt.) 144. §-ának (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(4) A vámhivatal hivatalos helyén kívül végzett eljárás esetében
a) nem kereskedelmi áruforgalomban megkezdett naponként 600 forint,
b) kereskedelmi áruforgalomban:
1. a munkaszüneti napon, heti pihenõnapon (szabadnapon) végzett
vámekezelés esetén ezernyolcszáz forint,
2. az állandó vámfelügyeletet igénylõ szolgálat ellátása esetén a
megkezdett nyolc órai szolgálat térítéseként személyenként
négyezernyolcszáz forint,
3. minden más, a vámhivatal hivatalos idején belül végzett vámkezelés
esetében vámkezelési bejelentésenként ezerkettõszáz forint,
4. munkanapokon, a vámhivatal hivatalos idején túl végzett vámkezelés
esetében a 3. alpontban említett szemledíjat, továbbá a megkezdett
óránként hatszáz forint szemledíjat kell fizetni.
A vámkezelési bejelentés formáját és tartalmát e törvény végrehajtási
rendelete tartalmazza."
(2) A Vt. 144. §-ának (6) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(6) Ha a vámhivatal hivatalos helyén kívüli helyre kért eljárás a
kérelmezõnek vagy megbízottjának felróhatóan elmarad vagy egy órát
meghaladó várakozás után kezdhetõ meg, illetõleg folytatható, felemelt
szemledíjat kell fizetni. A felemelt szemledíj összege a várakozás
minden teljes órája (hatvan perc) után kettõezernégyszáz
forint. Meghiúsult eljárás esetében a felmerült kiküldetési költséget és
a szemledíjat akkor is meg kell fizetni, ha a várakozás ideje az egy
órát nem haladja meg. Meghiúsult eljárásnak kell tekinteni, ha a kért
eljárás az árunyilatkozat, az áru vagy a fuvareszköz
(szállítóeszköz) hiánya miatt nem végezhetõ el. Nem minõsül meghiúsult
eljárásnak, ha a fuvareszköz hiánya az eljárást kérõnek nem róható fel."
(3) A Vt. 144. §-ának (8) - (9) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(8) A közúti jármûvek vámzár alatt történõ nemzetközi árufuvarozásra való
alkalmassági vizsgálatáért - a vizsgálat eredményétõl függetlenül -
jármûvenként háromezerhatszáz forint költségtérítést kell fizetni.
(9) A kereskedelmi forgalomban behozott és a belföldi forgalom számára
vámkezelt áruval kapcsolatban a vámmentességre vagy vámkedvezményes
eljárásra való jogosultság utólagos igazolása esetén
árunyilatkozatonként kettõezernégyszáz forint költségtérítést kell
fizetni."
(4) A Vt. 144. §-ának (11) - (12) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés
lép:
"(11) A vámáru kísérése esetén, ha arra a vámáru felett rendelkezésre
jogosult kérésére kerül sor, a tényleges költséget, de legalább óránként
és a vámszolgálatot végzõ személyenként hatszáz forint költségtérítést
kell fizetni.
(12) A 62. § (1) bekezdésének c) pontja alapján a vámhivatali raktárba
felvett áruk után a megkezdett száz kilogrammonként és naponta hatszáz
forint költségtérítést kell
fizetni raktárdíjként."
A devizáról szóló 1995. évi XCV. törvény módosítása
82. §
A devizáról szóló - az 1995. évi CXXI. törvénnyel módosított - 1995. évi
XCV. törvény 10. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"10. §
Amennyiben a devizajogszabály másként nem rendelkezik, a devizabelföldiek
között tilos fizetési kötelezettség teljesítésével kapcsolatban olyan
kikötést alkalmazni, amely deviza, valuta valóságos szolgáltatására
irányul. Ez alól a rendelkezés alól kivételt képeznek a központi
költségvetési forrásból finanszírozott külszolgálatok külföldön realizált
bevételei, melyet a külképviselet fenntartására használnak fel."
A bírák, az ügyészek, a bírósági és az ügyészségi dolgozók
elõmenetelérõl és javadalmazásáról szóló 1990. évi
LXXXVIII. törvény módosítása **
83. §
A bírák, az ügyészek, a bírósági és az ügyészségi dolgozók elõmenetelérõl és
javadalmazásáról szóló - módosított - 1990. évi LXXXVIII. törvény a
következõ 18/A.-18/B. §-sal egészül ki:
"18/A. §
(1) A bírót, az ügyészt, a bírósági és az ügyészségi dolgozót az e törvény
4. §-a, valamint más jogszabály alapján megilletõ javadalmazása és egyéb
pénzbeni juttatás kifizetése az általa meghatározott bankszámlára történõ
átutalással, bankszámla hiányában postai úton történik.
(2) A javadalmazás bankszámlára történõ átutalása és egyszeri felvétele,
illetve a postai úton történõ kifizetés a bíró, az ügyész, a bírósági és az
ügyészségi dolgozó számára költségtöbbletet nem okozhat.
18/B. §
A javadalmazás 18/A. §-ban szabályozott módon történõ kifizetésére
1999. január 1. napjáig kell áttérni."
Az Országgyûlési képviselõk tiszteletdíjáról,
költségtérítésérõl és kedvezményeirõl szóló
1990. évi LVI. törvény módosítása*
84. §
____________________
** 2/3-os szavazást igényel, és a bírói tanács elõzetesen véleményezi.
* 2/3-os szavazást igényel.
Az Országgyûlési képviselõk tiszteletdíjáról, költségtérítésérõl és
kedvezményeirõl szóló - módosított - 1990. évi LVI. törvény a következõ új
5/A.-5/B. §-sal egészül ki:
"5/A. §
(1) A képviselõt az e törvény 1-5. §-a alapján megilletõ tiszteletdíj és
költségtérítés kifizetése az általa meghatározott bankszámlára történõ
átutalással, bankszámla hiányában postai úton történik.
(2) A tiszteletdíj, a költségtérítés bankszámlára történõ utalása és egyszeri
felvétele, illetve a postai úton történõ tiszteletdíj és költségtérítés
kifizetés a képviselõ számára többletköltséget nem okozhat.
5/B. §
A tiszteletdíj és a költségtérítés 5/A. §-ban szabályozott módon történõ
kifizetésére 1999. január 1. napjáig kell áttérni."
A szerencsejáték szervezésérõl szóló 1991. évi
XXXIV. törvény módosítása
85. §
A szerencsejáték szervezésérõl szóló - módosított - 1991. évi
XXXIV. törvény 33. §-ának (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(1) A pénznyerõ automata játékadója játékhelyenként - a játékkaszinóban
üzemeltetett pénznyerõ automata kivételével - az I. kategóriába tartozó
pénznyerõ automata esetén havi huszonnyolcezer forint, a II. kategóriába
tartozó pénznyerõ automata esetén havi tizenháromezer forint. A játékadót
minden megkezdett hónap után meg kell fizetni."
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény módosítása
86. §
(1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló - módosított - 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 39. §-ának (3) bekezdése helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"(3) A munkáltató tartósan magas színvonalú munkavégzés vagy kiemelkedô
munkateljesítmény esetén
a) a "B", "C" vagy "D" fizetési osztályba besorolt közalkalmazottnak
munkatársi, illetve fõmunkatársi;
b) az "E", "F", "G", "H", "I" vagy "J" fizetési osztályba besorolt
közalkalmazottnak tanácsosi, illetve fõtanácsosi
címet adományozhat."
(2) A Kjt. 56. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"56. §
A közalkalmazottat
a) az "A". "B", "C" és "D" fizetési osztályban évi húsz munkanap;
b) az "E", "F", "G", "H", "I" és "J" fizetési osztályban évi huszonegy
munkanap
alapszabadság illeti meg."
(3) A Kjt. 61. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"61. §
(1) A közalkalmazotti munkakörök az ellátásukhoz jogszabályban elõírt
iskolai végzettség, illetve állam által elismert szakképesítés,
szakképzettség, doktori cím, tudományos fokozat alapján fizetési
osztályokba tagozódnak:
a) az "A" fizetési osztályba
aa) a legfeljebb alapfokú iskolai végzettséghez kötött munkakör,
ab) az alapfokú iskolai végzettséget nem igénylõ szakképesítéshez
kötött munkakör;
b) a "B" fizetési osztályba
ba) az alapmûveltségi vizsgához kötött munkakör,
bb) az alapfokú iskolai végzettséget igénylõ szakképesítéshez
kötött munkakör;
c) a "C"fizetési osztályba
ca) a "B" fizetési osztály b) pontjában említett szakképesítésre
épülõ szakképesítéshez kötött munkakör,
cb) az alapmûveltségi vizsgát igénylõ szakképesítéshez kötött
munkakör,
cc) a középiskola utolsó évfolyamának elvégzését igénylõ
szakképesítéshez kötött munkakör,
cd) a középiskolai végzettséghez kötött munkakör;
d) a "D" fizetési osztályba
da) a "C" fizetési osztály b-c) pontjában említett szakképesítésre
épülõ szakképesítéshez kötött munkakör,
db) a középiskolai végzettséget igénylõ szakképesítéshez
kötött munkakör;
e) az "E" fizetési osztályba
ea) az egyetemi, fõiskolai végzettséget nem tanúsító felsõfokú
szakképesítéshez kötött munkakör,
eb) a középiskolai végzettséghez kötött akkreditált iskolai
rendszerû felsõfokú szakképesítéshez kötött munkakör;
f) az "F" fizetési osztályba
a fõiskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez
kötött munkakör;
g) a "G" fizetési osztályba
a fõiskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez és
a munkakör betöltéséhez jogszabályban elõírt szakvizsgát vagy
jogszabályban azzal egyenértékûnek elismert vizsgát igazoló
oklevélhez kötött munkakör;
h) a "H" fizetési osztályba
ha) az egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez
kötött munkakör,
hb) a fõiskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez
kötött munkakör és ehhez az oklevélhez kapcsolódó tudományos
fokozat;
i) az "I" fizetési osztályba
ia) az egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez
és a munkakör betöltéséhez jogszabályban elõírt szakvizsgát vagy
jogszabályban azzal egyenértékûnek elismert vizsgát igazoló
oklevélhez kötött munkakör,
ib) az egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez
kötött munkakör és 1984. szeptember 1-je elõtt doktori cselekmény
alapján szerzett egyetemi doktori cím, vagy egyetemi végzettséget
és szakképzettséget igazoló oklevél és 1984. szeptember 1-je után
szerzett egyetemi tudományos fokozat(dr.univ.);
j) a "J" fizetési osztályba
ja) az egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez
kötött munkakör és a felsõoktatásról szóló 1993. évi
LXXX. törvény 119. §-ának (1) bekezdése szerinti tudományos
fokozat, illetve 120. §-ának (3) bekezdése szerinti mester
(DLA) fokozat,
jb) a Magyar Tudományos Akadémia hazai rendes és levelezõ tagsága,
az akadémiai doktori cím.
(2) Az (1) bekezdésben említett iskolai végzettséget, illetve
szakképesítést, szakképzettséget a közoktatási, a szakképzési és
felsõoktatási törvényekben használt fogalmakkal azonosan kell
értelmezni.
(3) A miniszter határozza meg az egyes fizetési osztályokba tartozó
munkaköröket, az ezek betöltéséhez az (1) bekezdésben foglaltakat
meghaladóan szükséges képesítési és más többletkövetelményeket, az
egyes munkakörökhöz kapcsolódó elnevezéseket, továbbá az (1) bekezdés
g) és i) pontjával összefüggésben a munkakör betöltéséhez
jogszabályban elõírt szakvizsgával egyenértékûnek elismert vizsgát
igazoló oklevelek körét.
(4) A miniszter jogszabályban rendelkezhet az (1) és (3) bekezdésben
foglaltak alól indokolt esetben lehetséges felmentésrõl. A
felmentéssel egyidejûleg elõ kell írni a szükséges iskolai végzettség,
illetve szakképesítés, szakképzettség legfeljebb öt éven belüli
megszerzését. Nem számítható be az ötéves határidõbe mindazon
idõtartam, amelyet a gyakornoki idõnél figyelmen kívül kell hagyni.
(5) A miniszter jogszabályban rendelkezhet az egyes munkakörök
betöltéséhez szükséges iskolai végzettség, illetve szakképesítés,
szakképzettség megszerzése alóli végleges mentesítés szabályairól,
továbbá a megszûnt oktatási intézményekben szerzett iskolai
végzettségnek, illetve szakképesítésnek, szakképzettségnek a fizetési
osztályokkal összefüggésben történõ minõsítésérõl.
(6) A (3)-(5) bekezdésben foglaltak szabályozására a valamennyi ágazatban
ellátandó munkakörök esetében a Kormány jogosult."
(4) A Kjt. 62. §-a helyébe a következô rendelkezés lép:
"62. §
A fizetési osztályok fizetési fokozatokra tagozódnak. Az egyes fizetési
osztályok tizennégy fizetési fokozatot tartalmaznak."
(5) A Kjt. 63. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"63. §
(1) A közalkalmazott fizetési osztályát (besorolását) - a 61.§
(1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével - az ellátandó munkakör
betöltésére elõírt annak a legmagasabb iskolai végzettségnek, illetve
szakképesítésnek, szakképzettségnek, doktori címnek, tudományos
fokozatnak alapján kell meghatározni, amellyel a közalkalmazott
rendelkezik.
(2) A mûvészeti területen foglalkoztatottak esetében az "F" fizetési
osztály helyett a "G" fizetési osztályba, a "H" fizetési osztály
helyett a "I" fizetési osztályba kell besorolni azt a közalkalmazottat,
aki az 1990. évi XII. törvény vagy az 1991. évi XXXI. törvény, és a
4/1992. (X.6.) MKM rendelet vagy a 99/1996. (VII.10.) Korm. rendelet
alapján adományozható mûvészeti díjjal rendelkezik. E rendelkezést kell
alkalmazni a korábban hatályos jogszabályok alapján Kossuth Díjban vagy
Állami Díjban, illetve a jelenleg hatályos jogszabályokban szereplõkkel
azonos elnevezésû mûvészeti díjban vagy kitüntetõ címben részesült,
mûvészeti területen foglalkoztatott közalkalmazottak besorolásánál is.
(3) Nem érinti a 61. § (1) bekezdése szerinti besorolást, ha a munkakör
ellátásához az iskolai végzettségen, illetve szakképesítésen,
szakképzettségen túl egyéb más képesítés is szükséges."
(6) A Kjt. 66. §-a kiegészül a következõ új (2)-(6) bekezdéssel, a jelenlegi
rendelkezés megjelölése (1) bekezdésre változik:
"(2) Amennyiben a közalkalmazottnak a munkaköre ellátásához a besorolás
alapjául szolgáló iskolai végzettség, illetve szakképesítés,
szakképzettség mellett a kinevezésében feltüntetett további
szakképesítésre, szakképzettségre is szükség van, és azzal a
közalkalmazott rendelkezik, az (1) bekezdés szerint járó garantált
illetménye
a) egy további szakképesítés esetén legalább 5 %-kal,
b) kettõ vagy több további szakképesítés esetén legalább 8 %-kal
növekszik.
Az illetménynövekedés feltétele, hogy a közalkalmazott a további
szakképesítését munkaidejének legalább 25 %-ában hasznosítja.
(3) Azokban az esetekben, ahol a további szakképesítés hasznosításának
mértéke elõre nem határozható meg, az illetménynövekedés feltételeit a
miniszter állapítja meg.
(4) További szakképesítésként a közalkalmazott besorolásánál alapul
vettel azonos képzettségi szinten szerzett szakképesítést,
szakképzettséget lehet figyelembe venni.
(5) A (4) bekezdés alkalmazása során a képzettségi szintek a következõk:
a) Alsó képzettségi szint az "A" fizetési osztályban meghatározott
iskolai végzettség, illetve szakképesítés;
b) Közép képzettségi szint a "B", "C", és "D" fizetési osztályokban
meghatározott iskolai végzettség, illetve szakképesítés;
c) Felsõ képzettségi szint a "E", "F", "G", "H", "I" és "J" fizetési
osztályokban meghatározott iskolai végzettség, illetve
szakképesítés, szakképzettség.
(6) A (2)-(3) bekezdésben említett illetményrész azon idõszak alatt
illeti meg a közalkalmazottat, amely alatt a további szakképesítést
alkalmazza. Ez az idõszak azonban egy hónapnál rövidebb nem lehet."
(7) A Kjt. 69. §-a helyébe a következõ rendelkezés lép:
"69. §
Az e törvényben megállapított feltételek mellett a közalkalmazott a 70-
74. § szerint illetménypótlékra jogosult. A 70-75. § szerinti
illetménypótlék számításának alapja (a továbbiakban:
pótlékalap) havi 11 000 forint."
(8) A Kjt. 70. §-ának (2)-(3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) A pótlék mértéke
a) magasabb vezetõ beosztású közalkalmazott esetén a pótlékalap
kétszáz-háromszáz százaléka,
b) vezetõ beosztású közalkalmazott esetén a pótlékalap száz-kétszáz
százaléka.
(3) A pótlék mértékét a (2) bekezdésben foglalt keretek között a
miniszter állapítja meg."
(9) A Kjt. 71.§-ának (2)-(3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(2) A pótlék mértéke
a) munkatársi cím esetén a pótlékalap huszonöt százaléka,
b) tanácsosi cím esetén a pótlékalap ötven százaléka,
c) fõmunkatársi cím esetén a pótlékalap hetvenöt százaléka,
d) fõtanácsosi cím esetén a pótlékalap száz százaléka.
(3) A miniszter által alapított cím esetén a pótlék mértéke nem
haladhatja meg a pótlékalap száz százalékát."
(10) A Kjt. 72. §-ának (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(3) A pótlék mértéke a pótlékalap száz százaléka."
(11) A Kjt. 74. §-ának (5) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép:
"(5) A pótlék mértéke
a) középfokú nyelvvizsga esetén a pótlékalap ötven százaléka,
b) felsõfokú nyelvvizsga esetén a pótlékalap száz százaléka."
(12) A Kjt. 75. §-a a következõ új (2)-(3) bekezdéssel egészül ki, a
jelenlegi rendelkezés megjelölése (1) bekezdésre változik:
"(2) A kollektív szerzõdés a jogszabályban megállapított mértéknél
magasabb pótlékot is megállapíthat.
(3) A (2) bekezdéstõl eltérõen, ha jogszabály az illetménypótlék
mértékének alsó és felsõ határát egyaránt meghatározza, e felsõ
határnál magasabb mértékû illetménypótlékot a kollektív szerzõdés sem
állapíthat meg."
(13) A Kjt. 77 §-a a következõ új (1) bekezdéssel egészül ki, és a jelenlegi
rendelkezés megjelölése (2) bekezdésre változik:
"77. §
(1) A közalkalmazottat a munkáltató - meghatározott munkateljesítmény
elérésének, illetve átmeneti többletfeladatok (ide nem értve a
helyettesítést) teljesítésének ösztönzésére - meghatározott idõre
szóló, havi rendszerességgel fizetett keresetkiegészítésben
részesítheti.
(14) A Kjt. 85. §-a (6) bekezdésének h) pontja helyébe a következõ
rendelkezés lép:
/Eltérõ rendelkezés hiányában, ahol a jogszabály/
"h) munkabért említ, azon illetményt, illetménypótlékot,
illetménykiegészítést, tizenharmadik havi illetményt,
keresetkiegészítést és jutalmat;"
/is érteni kell./
(15) A törvény hatálybalépésével egyidejûleg a Kjt. melléklete helyébe e
törvény 13. számú melléklete lép.
(16) A közalkalmazottat e törvény hatálybalépését követõ 30 napon belül újra
be kell sorolni. A besorolás következtében a közalkalmazott illetménye
nem csökkenhet.
(17) A Kjt. alapján járó illetményemelés megállapítása szempontjából
figyelmen kívül kell hagyni azt az összeget, amelyet a pedagógus
munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott kötelezõ óraszáma - a
közoktatásról szóló törvény rendelkezése miatti - megemelésének
ellentételezésére kapott, feltéve, hogy az emelés idõpontjától még öt év
nem telt el.
(18) Felhatalmazást kap a Kormány a Kjt. végrehajtási rendeleteiben
szabályozott, valamennyi ágazatban ellátandó (nem
ágazatspecifikus) munkakörök besorolásának egységes, önálló rendeletben
történõ szabályozására.
Az egyes nemzetközi tartozások ellentételeként beérkezõ
szállítások pénzügyi elszámolásáról szóló 1994. évi
XIII. törvény módosítása
87. §
Az egyes nemzetközi tartozások ellenértékeként beérkezõ szállítások pénzügyi
elszámolásáról szóló - módosított - 1994. évi XIII. törvény 1. §-a helyébe a
következõ rendelkezés lép:
"1. §
(1) Az orosz haditechnikai termékek - a szállítmány magyar vámkezelésének
napján érvényes, a Magyar Külkereskedelmi Bank által közzétett árfolyamon
átszámított - forintértéke a központi költségvetésben
a) a XL. Nemzetközi Elszámolások fejezet bevételeit;
b) a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet bevételeit;
c) a XI. Belügyminisztérium fejezet és a XII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet kiadásait az a)-b) pontokban szereplõ bevételek együttes
összegével növeli.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltak szerint elszámolandó bevétel és a
szállítmányokat terhelõ vám-, vámkezelési díj, statisztikai illeték,
engedélyezési díj, valamint általános forgalmi adó fizetési
kötelezettségek összege erejéig a Kincstári Egységes Számla terhére a
Pénzügyminisztérium az (1) bekezdés c) pontjában foglalt kiadások
fedezetére költségvetési támogatást folyósít.
(3) A (2) bekezdés szerinti költségvetési támogatást az 1. § c) pontjában
jelölt fejezet(ek) a termékek vámkezeléséhez és az okmányok rendelkezésre
állásához igazodó idõpontjában, az (1) bekezdésben meghatározott
árfolyamon igényelheti(k). Az igénylést és a hozzá tartozó dokumentumokat
ellenjegyzésre a Kormányzati Ellenõrzési Irodához be kell nyújtani.
(4) A Pénzügyminisztérium a Kincstár útján a Kormányzati Ellenõrzési Iroda
által ellenjegyzett támogatási igénylést teljesítheti.
(5) Az 1. § c) pontjában megjelölt fejezet(ek) a rendelkezésre bocsátott
támogatásból azonnal teljesíti(k) az 1. § a) és b) pontokkal kapcsolatos
kiadásokat."
VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
88. §
(1) Ez a törvény - a 70. § kivételével - 1997. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az e törvény 70. §-a 1997. május 1-jén lép hatályba.
89. §
A törvény hatálybalépésével egyidejûleg hatályát veszti:
1. az egyes elkülönített állami pénzalapokról szóló 1992. évi
LXXXIII. törvény 33. §-a (1) bekezdésének g) pontja, továbbá
a 37. és 38. §-a,
2. a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló - módosított -
1993. évi III. törvény 31. §-ának a) pontja,
3. a gazdasági stabilizációt szolgáló egyes törvények módosításáról
szóló 1995. évi XLVIII. törvény 112. §-ának (2) bekezdése,
4. a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi
termékdíjáról szóló 1995. évi LVI. törvény 9. §-ának (3) bekezdése
és 18. §-ának (2) bekezdése.
5. a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
módosításáról intézkedõ 1996. évi XXVIII. törvény 31. §-ának
(5) bekezdése.
90. §
A rádiózásról és a televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 79. §-a
(2) bekezdésében megjelölt üzembentartási díj összege havonta 530 forint.
91. §
A központi költségvetés rendes bevételét képezi a vámbiztosíték bevételi
számla mindenkori egyenlege.
92. §
A közbeszerzésekrõl szóló 1995. évi XL. törvény 2. §-ának (3) bekezdése
alapján a törvény hatálya alá tartozó szervezetek tekintetében a közbeszerzés
értékhatára 1997. december 31-ig
a) árubeszerzés esetén:12 millió forint,
b) építési beruházás esetén: 24 millió forint,
c) építési mûszaki terv készítése esetén: 6 millió forint,
d) szolgáltatás megrendelése esetén: 6 millió forint,
e) építési beruházás esetén a Kbt. 42. §-ának (3) bekezdése szerinti
elõminõsítési kötelezettség tekintetében: 240 millió forint.
93. §
Az Országgyûlés felhatalmazza a környezetvédelmi és területfejlesztési
minisztert, hogy az egyes elkülönített állami pénzalapokról szóló -
módosított - 1992. évi LXXXIII. törvény 28-38. §-ai vonatkozásában a
végrehajtáshoz szükséges részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg.
94. §
Az Országgyûlés felhatalmazást ad arra, hogy
a) az agrárgazdasági célokhoz nyújtandó támogatás folyósításának,
felhasználásának, ellenõrzésének, valamint a rendeltetéstõl eltérõ
felhasználás szankcionálásának szabályait kormányrendeletben,
b) az exporttámogatás feltételei és mértékei az FM-PM-IKM miniszter együttes
rendeletében,
c) a többi agrártámogatás feltételei és mértékei pedig a földmûvelésügyi
miniszter által kiadott rendeletben
kerüljenek megállapításra.
95. §
A Országgyûlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a gazdálkodó szervezetek egyedi
termelési támogatásának 1997. évi felhasználási szabályait rendeletben
állapítsa meg.
96. §
Az e törvény 55-57. §-a tekintetében az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 14. §-ának rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
97. §
Az Országgyûlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a fejlesztési célú állami
támogatások összehangolása és a területi kiegyenlítés követelményének
erõsítése érdekében a fejezeti kezelésû támogatási célprogramok, illetve
célelõirányzatok, valamint a 20. § (1) bekezdés f) pontjában szereplõ
önkormányzati kiegyenlítést szolgáló támogatás feltételrendszerét, pályázati,
eljárási, finanszírozási, ellenõrzési és információs rendszerét rendeletben
szabályozza.
1. számú melléklet az 1996. évi ....... törvényhez
KIADÁSOK
I. ORSZÁGGYÛLÉS
1 Országgyûlés Hivatala
1 Képviselõtestület
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 445,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 454,7
3 Dologi kiadások 329,5
2 Országgyûlés hivatali szervei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 586,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 248,5
3 Dologi kiadások 839,7
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 13,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 255,5
2 Felújítás 349,0
3 Országgyûlési Könyvtár
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 70,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 30,2
3 Dologi kiadások 44,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 19,0
2 Felújítás 0,5
4 Közbeszerzések Tanácsa
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 34,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 15,3
3 Dologi kiadások 35,8
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 10,0
5 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Megalakuló országgyûlési bizottságok kiadásai 38,0
2 Törvényhozás szakmai feltételeinek korszerûsítése12,0
3 Alkotmányozással kapcsolatos kiadások 40,0
4 ÉAK Központ kiadásai 6,0
5 Könyvtár szakmai mûhelyének létrehozása 10,0
6 Minõsített ajánlattevõk jegyzékének elkészítése 20,0
1 - 5. cím összesen: 4 213,0694,0
6 Nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek mûködésének 70,0
7 Pártok támogatása
1 Országos listán mandátumot szerzett pártok támogatása
1 FIDESZ - Magyar Polgári Párt 138,5
2 Független Kisgazda, Földmunkás és Polgári Párt158,5
3 Kereszténydemokrata Néppárt 138,6
4 Magyar Demokrata Fórum 191,1
5 Magyar Szocialista Párt 428,3
6 Szabad Demokraták Szövetsége 280,3
2 Országos listán mandátumot nem szerzett pártok támogatása
2 Munkáspárt 35,7
5 Köztársaság Párt 28,4
6 Magyar Igazság és Élet Pártja 17,7
7 Agrárszövetség 23,5
8 Társadalmi szervezetek támogatása
1 Társadalmi szervezetek mûködésének támogatása217,6
2 Fogyatékosokat képviselõ és segítõ szervezetek támogatása 313,5
3 Társadalmi szervezetek címzett támogatása
1 Magyar Vöröskereszt támogatása 321,0
2 Magyarok Világszövetségének támogatása 192,6
4 MTESZ támogatása 77,0
5 TIT intézmények támogatása 65,6
4 Karitatív szervezetek és szolgálatok támogatása
1 Magyar-Máltai Szeretetszolgálat 125,0
2 Egyéb karitatív szervezetek és szolgálatok támogatása 40,9
9 Országos kisebbségi önkormányzatok támogatása
1 Bolgár Országos Önkormányzat 7,0
2 Görög Országos Önkormányzat 7,0
3 Magyarországi Horvátok Országos Önkormányzata 27,0
4 Magyarországi Németek Országos Önkormányzata 56,1
5 Magyarországi Románok Országos Önkormányzata 11,0
6 Országos Cigány Kisebbségi Önkormányzat 90,0
7 Országos Lengyel Önkormányzat 7,0
8 Országos Örmény Önkormányzat 7,0
9 Országos Szlovák Önkormányzat 27,0
10 Országos Szlovén Kisebbségi Önkormányzat 8,0
11 Szerb Országos Önkormányzat 11,0
12 Országos kisebbségi önkormányzatok támogatása 18,1
10 Magyar Rádió Közalapítvány támogatása
1 Magyar Rádió Rt. mûsorterjesztési költségeire1 873,3
11 Magyar Televízió Közalapítvány támogatása
1 Magyar Televízió Rt. mûsorterjesztési költségeire 783,1
12 Hungária Televízió Közalapítvány
1 Duna Televízió Rt. mûsorterjesztési költségeire806,2
6 - 14. cím összesen: 6 602,6
I. fejezet kiadásai összesen: 10 815,6694,0
II. KÖZTÁRSASÁGI ELNÖKSÉG
1 Köztársasági Elnöki Hivatal
1 Köztársasági Elnöki Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 73,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 31,1
3 Dologi kiadások 34,2
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 61,0
2 Köztársasági Elnök Katonai Irodája
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 0,6
3 Dologi kiadások 4,4
2 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
2 Célelõirányzatok
1 Állami kitüntetések 86,0
II. fejezet kiadásai összesen: 292,0
III. ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG
1 Alkotmánybíróság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 181,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 79,7
3 Dologi kiadások 135,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 10,0
2 Felújítás 5,0
4 Egyéb központi beruházás 47,0
III. fejezet kiadásai összesen: 396,4 62,0
IV. ORSZÁGGYÛLÉSI BIZTOSOK HIVATALA
1 Országgyûlési Biztos Hivatala
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 206,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 87,0
3 Dologi kiadások 110,9
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 15,0
2 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
3 Fejezeti tartalék 25,0
IV. fejezet kiadásai összesen: 429,1 15,0
V. ÁLLAMI SZÁMVEVÕSZÉK
1 Állami Számvevõszék
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 665,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 284,2
3 Dologi kiadások 212,5
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 2,4
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 23,5
2 Felújítás 15,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 2,0
4 Egyéb központi beruházás 80,0
2 Továbbképzési Intézet és Üdülõ
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 16,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 7,1
3 Dologi kiadások 23,1
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 1,0
2 Felújítás 3,0
V. fejezet kiadásai összesen: 1 211,4124,5
VI. LEGFELSÕBB BÍRÓSÁG
1 Legfelsõbb Bíróság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 520,8
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 224,6
3 Dologi kiadások 120,3
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 16,0
2 Felújítás 60,0
4 Egyéb központi beruházás 290,0
VI. fejezet kiadásai összesen: 865,7366,0
VII. BÍRÓSÁGOK
1 Bíróságok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 9 328,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 4 029,0
3 Dologi kiadások 2 010,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 11,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 35,3
2 Felújítás 253,5
4 Egyéb központi beruházás 1 655,0
2 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Gyermektartásdíjak állami megelõlegezése 140,0
3 Ágazati célfeladatok
1 Büntetõeljárásról szóló törvény alapján megállapított
kártalanítás 100,0
VII. fejezet kiadásai összesen: 15 618,81 943,8
VIII. MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ÜGYÉSZSÉGE
1 Ügyészségek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 4 108,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 744,9
3 Dologi kiadások 500,3
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 30,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 55,0
2 Felújítás 75,0
4 Egyéb központi beruházás 350,0
2 Országos Kriminológiai és Kriminalisztikai Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 44,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 19,3
3 Dologi kiadások 6,0
VIII. fejezet kiadásai összesen: 6 454,0480,0
X. MINISZTERELNÖKSÉG
1 Miniszterelnöki Hivatal
1 Miniszterelnöki Hivatal igazgatás
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 465,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 201,7
3 Dologi kiadások 91,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 65,9
2 Miniszterelnöki Hivatal Ellátó Szolgálata
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 190,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 81,4
3 Dologi kiadások 505,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 2,7
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 58,1
2 Felújítás 65,0
4 Egyéb központi beruházás 150,0
2 Magyar Közigazgatási Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 39,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 14,4
3 Dologi kiadások 16,6
3 Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 45,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 19,1
3 Dologi kiadások 54,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 4,2
4 Üdülõk
1 Központi Állami Üdülõ és Oktatási Központ
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 10,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 4,7
3 Dologi kiadások 172,9
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 36,0
5 Határon Túli Magyarok Hivatala
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 97,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 37,5
3 Dologi kiadások 93,3
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 11,7
6 Gyermek és Ifjúsági Alapprogram Titkársága
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 13,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 5,4
3 Dologi kiadások 13,7
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 0,5
7 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
2 Célelõirányzatok
1 Magyarországi Nemzeti és Etnikai Kisebbségekért Közalapítványa
támogatása 395,0
2 Új Kézfogás Közalapítvány támogatása 310,0
3 Elsõ Közép- és Kelet-Európai Együttmûködés Alapítvány támogatása
233,0
4 Illyés Közalapítvány támogatása 460,0
5 Teleki László Alapítvány támogatása 71,0
6 Kisebbségi koordinációs és intervenciós keret50,0
8 Az 1956-os Magyar Forradalom Történetének Dokumentációs és
Kutatóintézete
Közalapítvány támogatása 55,0
9 Politikatörténeti Alapítvány támogatása 65,0
10 Magyarországi Cigányokért Közalapítvány támogatása 170,0
11 Mûvészeti díjak 18,3
12 Svéd-Magyar Európa tanulmányok képzési program 20,0
13 Demokrácia Kutatások Magyar Központja Alapítvány támogatása 5,0
14 Modernizációs és Integrációs Program támogatása 153,0
16 Gyermek- és ifjúsági alapprogramok támogatása285,0
17 X-400-as rendszer üzemeltetése 60,0
18 Balatoni kutatások támogatása 125,0
3 Egyházak támogatása
1 Egyházi alapintézmények mûködése, felújítása, beruházás,
fejlesztés 2 350,0
2 Egyházi szociális intézmények felújítása, fejlesztése, beruházás
180,0
3 Egyházi személyek járulékfizetése 260,0
4 Egyházi nyugdíjalapok támogatása 170,0
5 Budapesti Szent István Bazilika rekonstrukciója 150,0
6 Budapesti Rózsák terei katolikus templom rekonstrukciója 50,0
7 Pannonhalma rekonstrukciója 100,0
8 Budapest Központi Szeminárium Papnövelde utca 7. sz. épület
felújítása 60,0
9 Szegedi Ferences Rendház, hajléktalanok gondozására épület
kialakítása 25,0
10 Tihanyi Apátság rekonstrukciója 50,0
11 Bethesda Református Kórház rekonstrukciója 90,0
12 Budapest Kálvin tér 8. Református Közegyház Zsinati Levéltár
rekonstrukciója 20,0
13 Debreceni Református Nagytemplom rekonstrukciója 10,0
14 Veszprémi Református Egyházi Központ kiépítése 25,0
15 Révfülöpi Evangélikus Oktatási Központ építésének folytatása 30,
0
16 Dohány utcai Zsinagóga rekonstrukciója 120,0
17 Ortodox Izraealita Hitközség Kazinczy utcai templom
rekonstrukciója 80,0
18 Szegedi Szerb Ortodox Templom rekonstrukciója, Thököliánum belsõ
renoválása 10,0
19 Magyar Ortodox Egyház Petõfi téri, miskolci és karcagi
templomainak rekonstrukciója 15,0
20 Magyarországi Román Ortodox Egyház gyulai templom és Holló u. 8.
sz. ingatlan felújítása,
Gozsdu síremlék 10,0
21 HIT Gyülekezete közösségi ház építése 20,0
22 Magyar Bolgár Ortodox Egyház Szt. Cirill és Metod Bolgár Orodox
Templom freskóinak kivitelezése,
egyházközségi iroda kialakítása 5,0
4 Beruházási célprogramok
1 Központi kormányzati informatikai infrastruktúra fejlesztése 550
,0
2 Kormányzati távközlési célprogram 296,0
5 Fejezeti tartalék 185,1
8 Polgári Nemzetbiztonsági Szolgálatok
1 Nemzetbiztonsági Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 289,4 3,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 544,1 1,6
3 Dologi kiadások 483,7 13,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 45,4
2 Felújítás 37,5
4 Egyéb központi beruházás 350,0
5 Lakástámogatás 25,0
2 Információs Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 812,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 342,9
3 Dologi kiadások 1 185,4
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 38,4
2 Felújítás 8,1
4 Egyéb központi beruházás 180,0
5 Lakástámogatás 16,5
3 Nemzetbiztonsági Szakszolgálat
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 456,3 25,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 614,6 10,5
3 Dologi kiadások 670,2 6,1
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 216,9
2 Felújítás 37,5
4 Egyéb központi beruházás 558,5
5 Lakástámogatás 30,0
9 Kormányzati Ellenõrzési Iroda
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 112,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 49,5
3 Dologi kiadások 38,5
2 Felhalmozási kiadások
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 7,2
10 Tartalékok
1 Költségvetés általános tartaléka 14 700,0
2 Céltartalékok
1 Bérpolitikai keret 2 950,0
4 Külszolgálat 1 100,0
11 Kormányzati rendkívüli kiadások
1 Egyházi ingatlanok visszaadása 4 000,0
2 Egyházi nemzetközi rendezvények támogatása 150,0
8 Speciális eszközök bérleti díja 2 239,3
11 Egyéb rendkívüli kiadások 7 500,0
X. fejezet kiadásai összesen: 29 891,221 863,2
XI. BELÜGYMINISZTÉRIUM
1 Belügyminisztérium igazgatása
1 Belügyminisztérium központi igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 916,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 379,8
3 Dologi kiadások 486,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 101,4
2 Felújítás 140,2
2 Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 174,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 70,8
3 Dologi kiadások 37,8
2 Közigazgatási hivatalok
1 Fõvárosi és megyei Közigazgatási Hivatalok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 847,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 339,5
3 Dologi kiadások 336,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 48,3
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 2,6
2 Felújítás 0,7
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 0,8
5 Lakástámogatás 10,0
2 Megyei Fogyasztóvédelmi Felügyelõségek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 257,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 108,8
3 Dologi kiadások 68,0
3 Területi Államháztartási és Közigazgatási Információs
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 2 146,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 884,2
3 Dologi kiadások 720,5
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 16,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 141,6
2 Felújítás 50,8
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 2,0
5 Lakástámogatás 19,0
4 Menekültügyi és Migrációs Hivatal és szervei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 188,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 78,5
3 Dologi kiadások 353,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 247,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 3,3
2 Felújítás 3,6
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 25,0
5 Rendõrség
1 Országos Rendõrfõkapitányság és háttérintézményei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 3 228,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 362,3
3 Dologi kiadások 2 436,2
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 125,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 1 830,1
2 Felújítás 332,8
5 Lakástámogatás 71,0
2 Budapesti Rendõrfõkapitányság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 6 383,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 2 693,8
3 Dologi kiadások 2 978,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 250,0
2 Felújítás 113,0
5 Lakástámogatás 60,0
3 Megyei Rendõr-fõkapitányságok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 18 095,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 6 740,5
3 Dologi kiadások 6 110,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 900,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 129,5
2 Felújítás 282,0
5 Lakástámogatás 154,0
4 Rendõri Ezred
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 3 368,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 421,6
3 Dologi kiadások 2 085,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 88,0
2 Felújítás 116,3
5 Lakástámogatás 15,0
5 Köztársasági Õrezred
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 002,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 423,0
3 Dologi kiadások 229,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 35,0
2 Felújítás 12,0
6 Híradástechnikai Szolgálat
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 243,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 102,6
3 Dologi kiadások 1 219,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 3,0
2 Felújítás 4,0
6 Határõrség
1 Határõrség Országos Parancsnokság és szervei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 349,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 484,7
3 Dologi kiadások 1 127,4
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 588,2
2 Felújítás 621,8
4 Egyéb központi beruházás 443,2
5 Lakástámogatás 43,0
2 Határõrigazgatóságok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 6 378,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 2 616,2
3 Dologi kiadások 2 755,1
3 Körmendi Határrendész-képzõ Szakiskola
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 218,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 95,4
3 Dologi kiadások 54,8
7 Tûzoltóság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 050,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 362,0
3 Dologi kiadások 408,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 1,9
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 191,7
2 Felújítás 45,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 0,1
4 Egyéb központi beruházás 373,7
5 Lakástámogatás 12,0
8 Polgári Védelem
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 712,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 306,2
3 Dologi kiadások 499,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 40,0
2 Felújítás 50,0
5 Lakástámogatás 6,0
9 Tûz- és Polgári Védelmi Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 194,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 81,6
3 Dologi kiadások 131,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 2,7
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 8,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 21,0
4 Egyéb központi beruházás 100,0
5 Lakástámogatás 4,0
10 BM Mûvelõdési Központ
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 108,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 47,0
3 Dologi kiadások 83,8
11 Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 204,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 85,0
3 Dologi kiadások 141,9
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 31,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 24,0
2 Felújítás 8,3
12 Rendvédelmi Fõiskola
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 545,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 260,5
3 Dologi kiadások 150,5
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 10,8
5 Lakástámogatás 3,0
13 BM Központi Kórház és intézményei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 846,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 371,2
3 Dologi kiadások 766,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 2,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 17,6
2 Felújítás 22,5
14 Központi Gazdasági Háttérintézmények
1 Központi Gazdasági Fõigazgatóság és részben önálló szervei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 997,8
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 405,2
3 Dologi kiadások 986,9
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 2,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 47,3
2 Felújítás 129,8
5 Lakástámogatás 57,0
2 BM Kiadó
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 28,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 9,6
3 Dologi kiadások 21,2
15 Központi Beszerzõ Iroda
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 107,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 43,0
3 Dologi kiadások 48,1
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 15,8
16 Adatfeldolgozó Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 446,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 195,8
3 Dologi kiadások 1 197,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 125,7
2 Felújítás 0,9
19 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 149,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 61,9
3 Dologi kiadások 44,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 29,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 65,0
4 Egyéb központi beruházás 3 273,1
5 Lakástámogatás 46,0
6 Lakásépítés 150,0
2 Ágazati célfeladatok
1 Gépjármûkorszerûsítési program 90,0
2 Állami és nemzeti ünnepek központi lebonyolításának kiadásai 45,
0
3 Országos Bûnmegelõzési Tanács mûködési kiadásai15,0
4 Központi épület rekonstrukció járulékos feladataira 50,0
5 Schengeni egyezménybõl és más nemzetközi kapcsolatokból adódó
feladatokra 40,0
6 Önkéntes tûzoltóegyesületek támogatása 400,0
7 Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata technikai feltételeire 20,
0
8 NATO Békepartnerségi program (Polgári Védelem feladatai) 19,0
9 Világbanki hitelbõl megvalósuló beszerzések ÁFA vonzata 258,0
10 Önkormányzati tûzoltóhallgatókkal kapcsolatos mûködési kiadások
70,0
11 Nukleárisbaleset-elhárítási Kormány Bizottság feladatai 40,0
12 Katonai Szabványügyi Mûszaki Bizottság katonai szabványügyi
munka,
rendvédelmi szolgálatok 4,5
eszközrendszeresítése
13 Közigazgatási szakvizsgáztatás megkezdésének mûködési feltétele
30,0
14 BM és felügyelete alá tartozó szervek pénzügyi-gazdálkodási
rendszerének fejlesztése 50,0
15 Tûzoltóság technikai fejlesztése 1 500,0
16 Irat-felülvizsgáló Bizottság mûködési költsége35,0
17 Hivatásos állomány életbiztosítása 72,0
18 Területi közigazgatási reform feladatai 72,5
19 Nemzetközi követelményeknek megfelelõ okmánycsalád bevezetése 83,
0
20 1997. évben átadásra kerülõ határátkelõhelyek mûködési költsége
136,0
3 Társadalmi önszervezõdések támogatása
2 Rendõr és Határõr SE támogatása 12,0
3 Szakszervezetek támogatása 5,0
4 Magyar Rendészeti Sportszövetség támogatása 10,0
22 Országos Testnevelési és Sporthivatal
1 Országos Testnevelési és Sporthivatal Igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 301,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 127,2
3 Dologi kiadások 104,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 2,5
2 Felújítás 6,0
4 Egyéb központi beruházás 2,4
3 Központi sportintézmények és sportlétesítmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 738,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 311,5
3 Dologi kiadások 1 180,4
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 1,1
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 24,7
2 Felújítás 103,7
4 Egyéb központi beruházás 837,6
4 MTK-VM Sportlétesítményeket Ellátó Intézmény
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 30,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 13,6
3 Dologi kiadások 53,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 3,8
2 Felújítás 3,1
5 OTSH kezelésû elõirányzatok
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 2,9
4 Egyéb központi beruházás 10,0
4 OTSH kezelésû szakmai elõirányzatok
1 Verseny- és élsport 750,2
2 Utánpótlásnevelés, diáksport 199,7
3 Szabadidõsport 20,0
4 Sporttudomány 8,0
5 Magyar Olimpiai Bizottság 100,0
7 Egyéb ágazati szakmai célfeladatok 82,9
8 Universiade 30,0
9 UTE támogatása 135,0
6 Sporttámogatási célelõirányzatok
1 Versenysport szervezetek normatív támogatása136,2
2 Diáksport szervezetek normatív támogatása 25,5
3 Szabadidõ és speciális sport szervezetek normatív támogatása 8,5
4 Labdarúgás sportág támogatása 12,3
5 Létesítményre pályázati támogatás 28,4
6 Mûködésre pályázati támogatás 22,6
7 Eseményre pályázati támogatás 13,2
8 Egyéb célra pályázati támogatás 8,8
9 Mezõ Ferenc Alapítvány támogatása 50,0
10 Mûködési kiadások 11,1
11 Gerevich Aladár Nemzeti Sport Közalapítvány támogatása 50,0
12 Wesselényi Miklós Nemzeti Ifjúsági és Szabadidõsport az
Egészséges Életért
Közalapítvány támogatása 50,0
1 - 22. cím összesen: 104 584,011 717,9
23 Helyi önkormányzatok támogatásai, hozzájárulásai
1 Normatív hozzájárulások
1 Települési, igazgatási, kommunális, közmûvelõdési és
sportfeladatok 4 908,0
2 Üdülõhelyi feladatokhoz 2 000,0
3 Szociális és gyermekjóléti feladatokhoz 56 145,2
4 Gyermek- és ifjúságvédelemi feladatokhoz 7 032,0
5 Bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó intézményi ellátáshoz
9 840,0
6 Nappali szociális intézményi ellátáshoz 1 605,8
7 Hajléktalanok átmeneti intézményeire 430,0
8 Fogyatékosok ápoló-gondozó otthoni és gyógypedagógiai intézeti
ellátása7 258,0
9 Óvodai neveléshez 22 743,0
10 Iskolai oktatáshoz az 1-6. évfolyamokon 44 488,4
11 Iskolai oktatáshoz a 7-8. évfolyamokon 15 814,7
12 Iskolai oktatáshoz a 9-10. évfolyamokon 17 135,7
13 Iskolai oktatáshoz a 11-13. évfolyamokon16 854,8
14 Iskolai szakképzéshez 7 209,3
15 Kollégiumi, externátusi ellátáshoz 9 370,7
16 Különleges gondozás keretében nyújtott ellátáshoz 5 793,0
17 Alapfokú mûvészetoktatáshoz 3 424,6
18 Egyéb közoktatási hozzájárulásokhoz 20 506,8
2 Helyi önkormányzatok színházi támogatása
1 Épületmûködtetési hozzájárulás 2 829,6
2 Mûvészeti tevékenység kiadásaihoz való hozzájárulás 1 178,0
3 Bábszínházak mûvészeti munkájának támogatása 80,0
4 Színházak pályázati támogatása 190,0
3 Címzett- és céltámogatások 39 000,0
4 Központosított elõirányzatok
1 Lakossági közmûfejlesztés támogatása 2 500,0
2 Határátkelõhelyek fenntartásának, valamint határnyiladék
tisztításának támogatása 150,0
3 Körjegyzõség támogatása 600,0
4 Települési folyékony hulladék ártalmatlanításának támogatása 230
,0
5 Pincerendszerek és természetes partfalak veszélyelhárítási
munkálatainak támogatása 840,0
6 Lakossági víz- és csatornaszolgáltatás támogatása 3 000,0
7 Rendszeres gyermekvédelmi támogatás tartaléka4 000,0
8 Gyermeknevelési támogatás 7 000,0
9 Helyi önkormányzati hivatásos zenekarok és énekkarok támogatása
200,0
10 Helyi kisebbségi önkormányzatok mûködésének általános támogatása
300,0
11 Kompok, révek fenntartásának, felújításának támogatása 100,0
12 Szakmai fejlesztések támogatása 1 600,0
13 Pedagógus szakvizsga és továbbképzés 3 400,0
14 Körzeti, térségi feladatok támogatása 3 200,0
15 Pedagógusok szakkönyv-vásárlásának támogatása1 700,0
16 Tankönyv-vásárlás támogatása 1 300,0
17 Érettségiztetés, szakvizsgáztatás támogatása300,0
18 Gyermek és ifjúsági feladatok 100,0
19 Hozzájárulás a létszámcsökkenéssel kapcsolatos kiadásokhoz 3
500,0
5 Mûködésképtelenné vált helyi önkormányzatok kiegészítõ támogatása
1 Vis maior esetében támogatás 500,0
2 Önhibán kívül hátrányos helyzetben lévõ (forráshiányos) helyi
önkormányzatok támogatása 5 000,0
3 Tartósan fizetésképtelen helyzetbe került helyi önkormányzatok
támogatása 500,0
6 Helyi önkormányzati hivatásos tûzoltóságok támogatása 8 800,0
7 Területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési célú támogatás 8
000,0
8 Kiegészítõ hozzájárulás a nemzeti, etnikai kisebbséghez tartozók
óvodai, iskolai
neveléséhez és oktatásához, továbbá a két tanítási nyelvû
középiskolai oktatáshoz 3 560,4
23. cím összesen: 302 278,053 940,0
XI. fejezet kiadásai összesen: 406 862,065 657,9
XII. FÖLDMÛVELÉSÜGYI MINISZTÉRIUM
1 Földmûvelésügyi Minisztérium igazgatása
1 FM központi igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 829,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 353,5
3 Dologi kiadások 451,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 20,0
2 Felújítás 50,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 57,0
4 Egyéb központi beruházás 150,0
2 Jóléti Intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 16,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 7,3
3 Dologi kiadások 27,4
2 Szakigazgatási intézmények
1 Költségvetési Iroda
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 365,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 164,6
3 Dologi kiadások 198,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 25,0
2 Felújítás 10,0
4 Egyéb központi beruházás 14,0
2 Állategészségügyi, élelmiszerellenõrzési szakigazgatási
intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 3 364,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 456,3
3 Dologi kiadások 2 019,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 47,9
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 349,6
2 Felújítás 180,0
4 Egyéb központi beruházás 95,0
3 Növényegészségügyi szakigazgatási intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 331,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 554,2
3 Dologi kiadások 960,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 5,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 226,0
2 Felújítás 130,0
4 Egyéb központi beruházás 64,0
4 Földmûvelésügyi szakigazgatási intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 389,8
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 160,2
3 Dologi kiadások 245,2
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 2,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 20,0
2 Felújítás 10,0
4 Egyéb központi beruházás 10,0
5 Erdészeti szakigazgatási intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 629,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 247,9
3 Dologi kiadások 188,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,1
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 40,0
2 Felújítás 20,0
4 Egyéb központi beruházás 30,0
3 Földhivatalok, Földmérési és Távérzékelési Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 3 370,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 428,3
3 Dologi kiadások 1 195,5
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 1,2
6 Kamatfizetések 5,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 30,0
2 Felújítás 90,0
4 Egyéb központi beruházás 100,0
4 Mezõgazdasági minõsítés és törzstenyészet-fenntartás
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 044,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 431,3
3 Dologi kiadások 998,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 4,1
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 30,0
2 Felújítás 40,0
4 Egyéb központi beruházás 40,0
5 Kárpótlási hivatalok
1 Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 807,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 327,0
3 Dologi kiadások 624,9
6 Mezõgazdasági középfokú szakoktatás és szaktanácsadás
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 751,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 316,1
3 Dologi kiadások 793,9
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 8,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 19,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 50,0
2 Felújítás 120,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 0,5
4 Egyéb központi beruházás 170,0
7 Közmûvelõdési intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 106,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 42,7
3 Dologi kiadások 88,6
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 20,0
8 Agrárkutató intézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 910,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 369,7
3 Dologi kiadások 680,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 38,3
6 Kamatfizetések 2,1
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 63,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 2,0
4 Egyéb központi beruházás 82,0
9 FM kiemelt sportlétesítmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 85,8
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 36,8
3 Dologi kiadások 171,5
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 55,3
6 Kamatfizetések 0,2
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 50,0
4 Egyéb központi beruházás 245,0
10 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 170,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 68,0
3 Dologi kiadások 212,7
2 Ágazati célelõirányzatok
1 Élelmiszerkönyv kiadása, szabványosítás és minõségügyi
feladatokra 40,0
2 Erdei vasutak mûködtetésére 65,0
3 Jóléti- és parkerdõfenntartásra 85,0
4 Mezõgazdasági birtokrendezés feladatai 700,0
5 A Magyar Agrárkamara Gazdajegyzõi Hálózat üzemeltetésének
támogatása 600,0
6 Az Euro-Atlanti integráció elõkészítése 500,0
7 Munkavédelmi, polgári védelmi és nukleáris balesetelhárítási
feladatok 65,0
8 Nemzetközi feladatok, tagdíjak 165,0
9 Agrárkutatási feladatok támogatása 350,0
10 Balatoni kutatások támogatása 20,0
11 Támogatások folyósításával kapcsolatos kiadások361,2
12 Nemzeti kataszteri program feltételrendszere, kárpótlási
földkimérés 1 950,0
3 Beruházási célprogramok
1 Erdõszerkezet-átalakítás, fásítás 1 300,0
3 Meliorációs és öntözésfejlesztési beruházások támogatása 2 000,0
4 Támogatási célelõirányzatok
1 Mezõgazdasági alaptevékenységek beruházásainak támogatása 20
000,0
2 Erdészeti közcélú feladatok 3 420,0
3 Termõföld minõségi védelme, hasznosítása 1 320,0
4 Állattenyésztési, tenyésztésszervezési feladatok500,0
5 Halgazdálkodási tevékenységek 500,0
6 Vadgazdálkodási tevékenységek 598,0
7 Kapcsolódó egyéb feladatok 250,0
5 Fejezeti tartalék 210,0
1 - 10. cím összesen: 40 881,625 933,1
11 Vállalkozások folyó támogatása
1 Piacra jutási támogatás 42 300,0
2 Reorganizációs támogatás 5 300,0
3 Agrártermelési támogatás 18 000,0
11. cím összesen: 65 600,0
XII. fejezet kiadásai összesen: 106 481,625 933,1
XIII. HONVÉDELMI MINISZTÉRIUM
1 Honvédelmi Minisztérium
1 Honvédelmi Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 494,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 188,9
3 Dologi kiadások 234,8
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 4,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 17,5
4 Egyéb központi beruházás 40,0
2 HM hivatalai
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 309,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 68,4
3 Dologi kiadások 600,3
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,2
3 HM háttérintézményei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 786,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 725,0
3 Dologi kiadások 1 100,2 161,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 288,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 140,8
2 Felújítás 8,6
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 530,0
2 Magyar Honvédség
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 24 654,4 227,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 9 525,4 100,5
3 Dologi kiadások 25 702,2 928,2
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 361,7
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 3 908,4
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 1 160,7
3 Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatok
1 Katonai Felderítõ Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 781,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 559,2
3 Dologi kiadások 991,7
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 6,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 5,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 0,2
2 Felújítás 7,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 69,4
2 Katonai Biztonsági Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 404,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 178,0
3 Dologi kiadások 92,3
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,1
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 1,3
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 55,8
4 MH Katonai Tanintézetek
1 Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 418,8
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 628,1
3 Dologi kiadások 715,6
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 0,2
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 6,5
6 Kamatfizetések 1,1
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 2,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 15,0
2 Bólyai János Katonai Mûszaki Fõiskola
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 433,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 149,5
3 Dologi kiadások 733,3
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 4,0
5 MH Katonai Ügyészségek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 193,8 1,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 82,1 0,5
3 Dologi kiadások 22,7
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,3
6 MH Egészségügyi intézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 2 060,0 389,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 870,9 172,2
3 Dologi kiadások 2 269,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 13,0
7 Kormányzati Frekvenciagazdálkodási Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 58,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 25,1
3 Dologi kiadások 28,0
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 0,3
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 3,0
8 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
2 Felhalmozási kiadások
4 Egyéb központi beruházás 320,0
5 Lakástámogatás 600,0
6 Lakásépítés 1 690,0
2 Ágazati célelõirányzatok
1 NATO Békepartnerségi Program 60,0
3 Társadalmi szervek támogatása 200,0
4 Hozzájárulás a hadigondozásról szóló törvényt végrehajtó
közalapítványhoz 3 800,0
5 Tûzijáték 60,0
6 Az Euro-Atlanti integráció elõkészítése 200,0
3 Kiemelt jelentõségû beruházások
1 Magyar Honvédség Központi Honvédkórház 100,0
2 Kecskeméti Katonai Repülõtér 481,0
3 KILÁTÓ I-VI. feladatok és szaktechnika 667,0
4 Légvédelmi beruházás 102,0
4 Fejezeti tartalék 800,0
XIII. fejezet kiadásai összesen: 84 699,212 100,8
XIV. IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM
1 Igazságügyi Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 424,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 187,6
3 Dologi kiadások 257,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 27,7
2 Felújítás 10,0
3 Szakértõi Intézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 170,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 75,5
3 Dologi kiadások 73,9
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 25,0
4 Egyéb központi beruházás 30,0
4 IM Büntetésvégrehajtás
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 4 864,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 2 021,4
3 Dologi kiadások 3 517,3
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 2,7
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 644,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 826,5
2 Felújítás 364,6
4 Egyéb központi beruházás 1 727,0
5 Lakástámogatás 100,0
6 Lakásépítés 65,0
5 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 16,6
2 Ágazati célfeladatok
1 A fogvatartottakat foglalkoztató gazdálkodó szervezetek
támogatása 410,0
3 Alapítványok támogatása
1 Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány 10,0
XIV. fejezet kiadásai összesen: 12 239,33 612,4
XV. IPARI ÉS KERESKEDELMI MINISZTÉRIUM
1 Ipari és Kereskedelmi Minisztérium központi igazgatása
1 Ipari és Kereskedelmi Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 016,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 427,0
3 Dologi kiadások 1 316,7
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 80,0
2 Felhalmozási kiadások
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 3,0
2 IKM Gazdasági igazgatóság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 97,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 41,0
3 Dologi kiadások 598,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 30,0
2 Felújítás 36,3
4 Egyéb központi beruházás 130,0
3 IKM Jóléti igazgatóság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 44,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 19,5
3 Dologi kiadások 31,5
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 0,7
2 Szénbányászati Szerkezetátalakítási Központ
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 13,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 5,9
3 Dologi kiadások 16,5
4 Kisvállalkozás-fejlesztési Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 24,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 10,3
3 Dologi kiadások 18,5
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,4
5 Minõségellenõrzõ intézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 29,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 12,4
3 Dologi kiadások 25,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 7,5
2 Felújítás 1,5
6 Mûszaki Biztonsági Fõfelügyelet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 259,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 106,6
3 Dologi kiadások 525,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 25,0
2 Felújítás 18,6
7 Idegenforgalmi intézõ bizottságok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 38,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 15,8
3 Dologi kiadások 34,3 17,0
2 Felhalmozási kiadások
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 73,0
8 Bányászati Utókezelõ és Éjjeli Szanatórium
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 23,8
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 11,3
3 Dologi kiadások 16,4
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 1,5
9 Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 10,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 4,3
3 Dologi kiadások 4,9
10 Fogyasztóvédelmi Fõfelügyelõség
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 164,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 68,6
3 Dologi kiadások 197,8
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 37,0
2 Felújítás 15,0
13 Magyar Geológiai Szolgálat
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 412,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 177,8
3 Dologi kiadások 249,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 1,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 16,1
2 Felújítás 19,5
14 Magyar Bányászati Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 197,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 83,3
3 Dologi kiadások 61,7
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 1,0
2 Felhalmozási kiadások
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 11,8
15 Magyar Energia Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 135,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 55,5
3 Dologi kiadások 146,3
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 3,3
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 32,7
17 Külkereskedelmi Szolgálat
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 441,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 597,1
3 Dologi kiadások 1 552,8
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 80,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 50,0
4 Egyéb központi beruházás 470,0
18 Országos Mûszaki Fejlesztési Bizottság Hivatala
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 258,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 109,2
3 Dologi kiadások 407,7
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 241,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 35,0
2 Felújítás 11,6
21 Magyar Szabadalmi Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 450,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 191,0
3 Dologi kiadások 333,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 26,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 235,0
2 Felújítás 60,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 105,0
22 Országos Mérésügyi Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 488,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 202,2
3 Dologi kiadások 179,8
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 135,0
2 Felújítás 92,0
23 Országos Mûszaki Információs Központ és Könyvtár
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 209,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 72,7
3 Dologi kiadások 224,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 5,2
2 Felújítás 6,7
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 50,0
24 Országos Atomenergia Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 262,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 110,3
3 Dologi kiadások 289,8
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 0,1
2 Felhalmozási kiadások
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 50,0
25 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
2 Ágazati célelõirányzatok
1 Alapítványok támogatása
1 Fogyasztók Tisztességes Tájékoztatásáért Alapítvány12,0
4 Szabványosítási és akkreditálási nemzetközi feladatok 124,3
5 Magyar találmányok külföldi bejelentése 100,0
3 Gazdaságfejlesztési célelõirányzatok
1 Gazdaságfejlesztési elõirányzat 9 565,0
2 "Lisszabon EXPO 98" 100,0
3 "Hannover 2000" 75,0
4 Turisztikai célelõirányzat 3 995,0
6 Piaci intervenciós célelõirányzat 1 062,2
7 Mûszaki fejlesztési alapprogram célelõirányzat4 760,040,0
8 Hadiipari kapacitás fenntartása 150,0
9 III. Ipari Szerkezet-átalakítási Program 18,1
XV. fejezet kiadásai összesen: 34 255,92 092,0
XVI. KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM
1 Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztérium
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 563,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 246,3
3 Dologi kiadások 343,8
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 10,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 72,0
2 Felújítás 113,0
4 Egyéb központi beruházás 155,4
2 Országos Mûemlékvédelmi Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 360,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 157,7
3 Dologi kiadások 683,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 49,6
2 Felújítás 1,5
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 22,0
4 Egyéb központi beruházás 684,6
3 Országos Meteorológiai Szolgálat
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 300,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 131,1
3 Dologi kiadások 227,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 46,6
2 Felújítás 29,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 1,7
4 Egyéb központi beruházás 100,0
4 Környezetgazdálkodási Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 351,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 150,3
3 Dologi kiadások 229,3
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 47,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 24,7
2 Felújítás 2,5
5 Természetvédelmi területi szervek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 426,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 186,3
3 Dologi kiadások 306,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,3
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 8,5
2 Felújítás 25,2
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 1,2
4 Egyéb központi beruházás 200,0
6 Környezetvédelmi területi szervek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 979,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 429,5
3 Dologi kiadások 357,5
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 4,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 7,5
2 Felújítás 20,2
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 0,4
4 Egyéb központi beruházás 200,0
8 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
2 Ágazati célelõirányzatok
6 Alföld program 175,2
7 Környezeti kárelhárítás 50,0
9 Duna monitoring 20,0
10 Grassalkovich Kastély Közalapítvány támogatása 170,0
11 Szigetközi térség kárainak mérséklése 138,7
12 A Hágai jogvita környezeti-ökológiai megalapozása 20,0
21 Nemzetközi tagdíjak 140,0
23 Megyei fejlesztési tanácsok 92,0
25 Levegõ-tisztaság-védelmi mérõhálózatok mûködtetése 50,0
26 Balaton intézkedési terv és nagy tavaink védelme program 80,0
27 Természetvédelmi területek védettségi szintjének helyreállítása
program 600,0
28 Örökségünk Õrei Alapítvány támogatása 5,0
31 Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Integrált Szerkezetátalakítási és
Válságkezelésiprogram 10,0
32 Országos Környezetvédelmi Tanács mûködtetése 10,0
33 Fenntartható Fejlõdés Bizottság mûködtetése 10,0
34 Országhatárokon átterjedõ környezeti hatások vizsgálata 6,0
35 Környezet- és természetvédelmi monitoring rendszer mûködtetése
50,0
36 OECD tagság, EU csatlakozás és egyéb nemzetközi kötelezettségek
többletfeladatai 150,0
3 Beruházási célprogramok
1 Területfejlesztési feladatok 60,0
2 Céltámogatási kiegészítõ keret 600,0
3 Budai vár, Szent György tér környezetének rendezése450,0
5 Phare CBC program 350,0
4 Területfejlesztési célfeladatok 3 280,0
5 Fejezeti tartalék 121,2
XVI. fejezet kiadásai összesen: 10 884,64 010,6
XVII. KÖZLEKEDÉSI, HÍRKÖZLÉSI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM
1 Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 468,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 179,7
3 Dologi kiadások 110,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,4
2 Felhalmozási kiadások
4 Egyéb központi beruházás 42,0
2 Közlekedési Felügyeletek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 2 907,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 261,2
3 Dologi kiadások 2 148,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 781,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 1 000,2
2 Felújítás 198,3
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 14,2
4 Egyéb központi beruházás 60,0
3 Hírközlési Intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 988,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 403,2
3 Dologi kiadások 1 301,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 13,9
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 658,0
2 Felújítás 94,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 1,1
4 Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 142,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 61,9
3 Dologi kiadások 505,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 3 773,8
5 Légügyi Igazgatóság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 74,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 31,0
3 Dologi kiadások 38,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 4,2
2 Felújítás 0,5
6 Légiforgalmi és Repülõtéri Igazgatóság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 3 557,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 501,3
3 Dologi kiadások 7 209,8
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 48,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 3 100,0
2 Felújítás 1 020,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 413,0
7 Vízügyi és árvízvédelmi intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 3 561,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 543,3
3 Dologi kiadások 2 143,8
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 178,6
6 Kamatfizetések 0,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 30,2
2 Felújítás 45,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 2,8
4 Egyéb központi beruházás 175,0
8 MÁV egészségügyi szolgáltatás
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 78,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 34,3
3 Dologi kiadások 23,8
9 MÁV egészségügyi alapellátó intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 2 293,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 003,8
3 Dologi kiadások 1 469,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,7
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 48,4
2 Felújítás 3,2
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 20,0
10 Közlekedési Múzeum
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 84,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 38,2
3 Dologi kiadások 26,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 1,4
4 Egyéb központi beruházás 30,0
11 Magyar Ûrkutatási Iroda
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 6,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 3,2
3 Dologi kiadások 16,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 631,7
13 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 59,8
2 Ágazati célelõirányzatok
2 Szigetközi vízpótlással kapcsolatos mûködési kiadások 254,9
4 Árvízvédelmi töltések fenntartása, vízkárelhárítás 1 136,0
5 Vízügyi kormányzati beruházásokat terhelõ hatósági díjak,
illetékek 20,0
6 Polgári védelmi és információs feladatok 63,0
7 Nemzetközi tagdíjak 145,2
8 Kutatási feladatok 200,0
12 EU integrációs feladatok 100,0
13 Informatikai eszközfenntartás 15,0
14 Veszélyes árufuvarozás szabályozása 4,5
3 Beruházási célprogramok
1 Postai épületrekonstrukció 600,0
2 Kiemelt városok szennyvízkezelése 1 600,0
3 Vízkárelhárítás
1 Elsõrendû árvízvédelmi mûvek fejlesztése, és rekonstrukciója 1
325,0
2 Folyó- és tószabályozás 300,0
3 Duna Budapest-Szap közötti szakaszának rendezése 400,0
4 Nagy mûtárgyak rekonstrukciója 570,0
5 Síkvidéki és dombvidéki vízrendezés 830,0
6 Vízpótló- és elosztó rendszer 400,0
4 Balatoni vízkárelhárítás 51,0
5 Egyéb regionális víziközmû-hálózat fejlesztése 1 000,0
6 Balatoni regionális víziközmû-hálózat fejlesztése1 400,0
7 Egyéb vízminõség-védelem
1 Egyéb vízminõség-védelem 200,0
2 Vízbázisvédelem 700,0
8 Balatoni vízminõségvédelem 1 200,0
9 Légi közlekedés 100,0
10 Kombinált fuvarozás, logisztikai központok, kikötõk fejlesztése
1 800,0
11 Vasúthálózat fejlesztése 9 000,0
12 VOLÁN autóbusz-rekonstrukció 1 500,0
13 Nagymaros-visegrádi térség komplex tájrehabilitációja
2 Nagymaros-visegrádi térség komplex tájrehabilitációja (nem
bontott)300,0
14 Vasútegészségügyi fejlesztések 420,0
15 Infrastruktúra fejlesztési feladatok 200,0
17 Vasúti létszámkiváltás és vasúthálózat racionalizálás miatti
mûszaki fejlesztés 2 000,0
4 Kiemelt jelentõségû beruházások
1 Budapest-Hegyeshalom vasútvonal korszerûsítése 4 300,0
2 Záhonyi Tisza-híd rekonstrukciója 700,0
3 M0-s körgyûrû, Északi szektor M3-11. sz. fõút között1 385,0
4 Új 2. sz. fõút építése II. ütem (Dunakeszi-Vác szakasza) 1 800,0
5 Új 2. sz. fõút építése III. ütem (Budapest-Dunakeszi szakasza)
900,0
6 44-es fõút Gyulát elkerülõ szakasza, I. ütem 310,0
7 Esztergomi Mária-Valéria híd építése 402,0
8 Szlovén vasúti átmenet építése 1 000,0
5 Hírközlési célfeladatok
1 Távközlésfejlesztési és frekvenciagazdálkodási feladatok 4 036,6
6 Fejezeti tartalék 309,0
14 Kormányzati rendkívüli kiadások
1 Észak-kelet Magyarországi Autópálya Fejlesztõ és Üzemeltetõ Rt.
támogatása
az M3-as autópálya építése gyorsítására 3 290,0
XVII. fejezet kiadásai összesen: 43 154,850 778,1
XVIII. KÜLÜGYMINISZTÉRIUM
1 Külügyminisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 960,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 371,7
3 Dologi kiadások 567,0 80,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 3,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 65,4
2 Felújítás 57,0
4 Egyéb központi beruházás 1 000,0
2 Külképviseletek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 5 613,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 613,6
3 Dologi kiadások 6 831,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 377,4
2 Felújítás 370,0
3 KÜM Jóléti Intézményei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 18,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 7,5
3 Dologi kiadások 38,0
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 0,5
4 Fejezeti tartalék 280,0
XVIII. fejezet kiadásai összesen: 15 024,62 230,3
XIX. MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM
1 Munkaügyi Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 454,2 14,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 190,7 5,9
3 Dologi kiadások 281,2 44,1
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 352,8
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 268,9
2 Felújítás 1,4
4 Egyéb központi beruházás 54,0
2 Érdekegyeztetõ Tanács Titkársága
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 16,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 6,3
3 Dologi kiadások 4,9
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 5,1
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 0,2
3 Nemzeti Szakképzési Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 92,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 33,3
3 Dologi kiadások 684,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 30,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 15,0
4 Egyéb központi beruházás 2,0
4 Munkaügyi Kutatóintézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 28,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 11,0
3 Dologi kiadások 10,0
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 0,5
4 Egyéb központi beruházás 2,0
5 Regionális átképzõ központok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 490,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 217,2
3 Dologi kiadások 643,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 121,2
2 Felújítás 15,0
6 Munkaügyi Minisztérium Oktatási és Pihenõ Központ
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 10,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 4,7
3 Dologi kiadások 9,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 0,6
2 Felújítás 0,2
4 Egyéb központi beruházás 2,0
7 Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Fõfelügyelõség
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 91,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 37,8
3 Dologi kiadások 21,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 42,2
2 Felhalmozási kiadások
4 Egyéb központi beruházás 10,0
8 Országos Munkavédelmi Képzõ és Továbbképzõ Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 23,8
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 9,9
3 Dologi kiadások 18,8
9 Országos Munkaügyi és Módszertani Központ
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 167,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 68,7
3 Dologi kiadások 147,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 2,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 8,0
2 Felújítás 3,0
10 Munkaügyi Központok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 4 085,8
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 797,3
3 Dologi kiadások 1 978,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 15,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 312,0
2 Felújítás 97,0
11 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
3 III. Ipari Szerkezet-átalakítási Program visszafizetése30,0
4 Polgári szolgálat
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 200,3
5 Közmunkavégzés támogatása 5 000,0
6 Munkaerõpiaci szervezet fejlesztési program 1 000,0
7 Megyei Munkaügyi Központok mûködési tartaléka 135,9
XIX. fejezet kiadásai összesen: 12 282,97 142,9
XX. MÛVELÕDÉSI ÉS KÖZOKTATÁSI MINISZTÉRIUM
1 Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium igazgatása
1 Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 653,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 295,1
3 Dologi kiadások 247,1
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 119,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 23,0
2 Felújítás 55,0
4 Egyéb központi beruházás 240,0
2 MKM Jóléti és szociális intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 175,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 75,3
3 Dologi kiadások 165,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 8,2
2 Felújítás 18,5
3 MKM Külkapcsolatok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 350,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 28,3
3 Dologi kiadások 630,4
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 59,8
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 182,3
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 20,0
2 Felújítás 85,0
4 Egyéb központi beruházás 150,0
2 Tudomány- és mûszaki egyetemek, mûvészeti
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 12 554,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 5 307,0
3 Dologi kiadások 7 455,9
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 4 295,2
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 92,3
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 996,6
2 Felújítás 1 180,4
4 Egyéb központi beruházás 684,6
5 Kiemelt jelentõségû beruházás
1 Lágymányosi egyetemek fejlesztése 8 000,0
3 Agrártudományi egyetemek
1 Egyetemek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 4 335,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 790,7
3 Dologi kiadások 3 629,6
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 815,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 80,9
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 300,2
2 Felújítás 259,5
4 Egyéb központi beruházás 260,0
4 Orvosegyetemek, Egészségtudományi egyetem
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 12 575,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 5 329,2
3 Dologi kiadások 11 564,7
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 735,5
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 6,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 1 282,6
2 Felújítás 485,0
4 Egyéb központi beruházás 80,0
5 Fõiskolák
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 6 346,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 2 617,0
3 Dologi kiadások 3 380,4
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 2 527,7
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 56,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 318,3
2 Felújítás 325,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 1,5
4 Egyéb központi beruházás 764,8
6 Továbbképzõ intézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 327,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 118,2
3 Dologi kiadások 183,7
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 20,5
2 Felújítás 0,5
7 Egyéb oktatási intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 238,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 101,4
3 Dologi kiadások 128,8
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 17,3
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 4,0
2 Felújítás 8,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 10,0
4 Egyéb központi beruházás 250,0
8 Nemzeti kulturális intézmények
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 3 598,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 518,3
3 Dologi kiadások 1 463,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 24,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 45,6
2 Felújítás 197,0
4 Egyéb központi beruházás 853,1
4 Beruházási célprogramok
1 Múzeumi rekonstrukció 1 800,0
9 Kutató és szolgáltató intézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 448,7
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 167,6
3 Dologi kiadások 349,9
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 314,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 34,5
2 Felújítás 9,0
10 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 30,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 12,7
3 Dologi kiadások 51,3
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 226,0
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 500,0
4 Egyéb központi beruházás 387,5
4 Beruházási célprogramok
1 Királyi városok rekonstrukcióira 430,0
2 Normatív finanszírozás
1 Felsõoktatási intézmények hallgatóinak pénzbeli juttatásai
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 2 310,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 600,0
2 Hitoktatók díjazása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások1 158,9
3 Humán szolgáltatások normatív állami támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások6 363,0
4 Doktorandusz hallgatók ösztöndíja
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 10,0
5 Hallgatói létszám képzési többlete (nem állami felsõoktatás
korábbi felsõoktatási
tv. szerint finanszírozott létszámra)
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 960,0
6 Hallgatói létszám képzési többlete (nem állami felsõoktatás - a
módosított
felsõoktatási tv. szerinti létszámra - képzési és létesítményi
együtt)
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 650,0
7 Hallgatói létszám képzési többlete (állami felsõoktatás) 2 440,0
8 Egyházi felsõoktatási intézmények hitéleti képzése
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 240,3
4 Közoktatási feladatfinanszírozás
1 Közoktatás feladatok és szakmai programok 1 064,1
2 Közoktatási tankönyvkiadás 637,3
3 Közoktatás fejlesztés és számítógépes hálózat kialakítása 1
200,0400,0
4 Pedagógus szakvizsga és továbbképzés 1 050,0 350,0
5 Egyes közoktatási intézmények speciális támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 100,0
6 Kommunikációs testületek, szakmai bizottságok28,0
7 Diákigazolványok
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 50,0
5 Felsõoktatási feladatfinanszírozás
1 Felsõoktatási programfinanszírozások 3 100,0 300,0
2 Felsõoktatási fejlesztési alapprogram 1 640,0 180,0
3 Felsõoktatási kutatási elõirányzat 1 330,0 270,0
4 Széchenyi professzori ösztöndíj 696,0
5 Szakmai könyvek, folyóiratok beszerzése a felsõoktatásban
3 Dologi kiadások 500,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 55,0
6 Hallgatók tankönyv, jegyzet támogatása
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 100,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 11,0
7 Nem állami felsõoktatási intézmények kollégiumi ellátásának
támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 206,5
8 Egyes egyházi felsõoktatási intézmények mûködéséhez történõ
hozzájárulás
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 684,0
9 Köztársasági ösztöndíj
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 102,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 9,0
10 Felsõoktatási Tudományos Tanács 33,2
11 Magyar Akkreditációs Bizottság 71,8 8,2
12 Országos Tudományos Diákköri Tanács támogatása11,1
13 Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciájának támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 11,1
14 Állami Eötvös ösztöndíj 100,0
15 UNESCO tagdíj
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 71,0
16 Európai Uniós Közösségi Programok 200,0
6 Kulturális feladatfinanszírozás
1 Kulturális célfeladatok 698,4
2 Mûvészeti ösztöndíjak, mûvelõdési és közoktatási miniszteri díjak
és kitüntetések 101,0
3 Nemzeti évfordulós megemlékezések (1000., 1848.)410,0
4 Régészeti kártalanítás és restitució 80,0
5 Kortárs Mûvészeti Múzeum 60,0
6 Operaház reformjának támogatása 150,0
7 Nemzeti Színház kormánybiztosi iroda 35,0
8 Közhasznú társaságok (Zánka KHT és Helikon KHT) közhasznú
feladatai 300,0
9 Mûvészeti tevékenységet folytatók nyugdíjfedezete
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 20,0
7 Egyéb feladatfinanszírozás
1 II. Európai Ifjúsági Központ mûködéséhez és felújításához történõ
hozzájárulás 30,0 25,0
2 Civil társadalom fejlesztési program
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 30,0
3 Határon túli magyar színházak támogatása
3 Dologi kiadások 4,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 61,0
4 Magyarországi nemzetiségi, etnikai kisebbségi feladatok
támogatása 274,9
5 Határon túli magyarok oktatási és kulturális támogatása 422,6
6 Vagyon-, munka-, tûzvédelem, energiaracionalizálási és polgári
védelmi feladatok 18,0 27,0
7 Beruházásból belépõ létesítmények 525,0 75,0
8 Társadalmi szervezetek támogatása
1 Országos oktatási, közmûvelõdési és mûvészeti szövetségek,
társaságok és
egyesületek támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 200,0
2 Szakszervezeti és Munkahelyi Mûvelõdési Intézmények Egyesülete
Önigazgató
Szakmai Szervezete mûködési támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 303,0
4 Országos Diákjogi Tanács 8,0
5 Országos Kisebbségi Bizottság 8,0
9 Egyházak támogatása
1 Egyházi közgyûjtemények támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 265,5
8 Hajdúdorogi Görögkatolikus Gimnázium rekonstrukciója50,0
14 Károli Gáspár Református Egyetem bõvítése 50,0
15 Miskolci Lévay József Református Gimnázium rekonstrukciója 20,
0
16 Budapesti Lónyay utcai Református Gimnázium ideiglenes épületének
felújítása 10,0
20 Gyõri Evangélikus Iskola kialakítása 120,0
21 Bonyhádi Evangélikus Gimnázium Kollégiumának rekonstrukciója 80,
0
27 Heted Napi Adventista Egyház Teológiai Fõiskola építése 20,0
28 Evangéliumi Pünkösdi Közösség Bibliai Fõiskola felújítása,
átalakítása 20,0
43 Pázmány Péter Katolikus Egyetem rekonstrukciója 350,0
44 Pázmány Péter Katolikus Egyetem Hittudományi Kar rekonstrukciója
150,0
45 Kiskunmajsai Szt. Gellért Katolikus Általános Iskola
rekonstrukciója 30,0
46 Miskolci Katolikus Gimnázium rekonstrukciója 50,0
47 Csurgói Református Gimnázium rekonstrukciója 10,0
48 Debreceni Református Általános Iskola és Kollégium
rekonstrukciója 35,0
49 Pécsi Református Gimnázium rekonstrukciója 10,0
50 Ráday Kollégium rekonstrukciója 15,0
51 Sárospataki Református Gimnázium Kollégiumának rekonstrukciója
15,0
52 Egyházi oktatási intézmények felújítása és karbantartása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 540,0
53 Egyházi oktatási intézmények közoktatási megállapodása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások1 800,0
54 Egyházi intézmények Kjt.-vel összefüggõ támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 331,0
10 Alapítványok támogatása
1 Osztrák-Magyar Tudományos és Kooperációs Alapítvány
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 11,3
2 Mozgókép Alapítvány
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 900,0
3 Magyar Alkotómûvészeti Közalapítvány
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 400,0
4 Petõ Alapítvány
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 456,5
5 Gandhi Közalapítvány
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 325,0
7 Autizmus Alapítvány
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 15,0
8 Közoktatási Modernizációs Közalapítvány 366,5
9 Nemzeti Gyermek és Ifjúsági Közalapítvány 105,0
19 Fulbright Alapítvány
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 25,0
20 OKTK Közalapítvány támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 100,0
21 Alapítványi (felsõoktatási) intézmények Kjt. kihatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 4,4
12 Kiemelt jelentõségû beruházások
1 Új Nemzeti Színház 300,0
14 Program kezelõ titkárságok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 41,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 17,0
3 Dologi kiadások 15,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 2,0
XX. fejezet kiadásai összesen: 135 048,523 060,1
XXI. NÉPJÓLÉTI MINISZTÉRIUM
1 Népjóléti Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 456,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 192,6
3 Dologi kiadások 306,7
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 33,3
4 Egyéb központi beruházás 50,0
2 Népegészségügyi Intézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 5 348,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 2 293,0
3 Dologi kiadások 2 993,7
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 0,1
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 1,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 70,8
3 Szak- és továbbképzõ intézmények, könyvtárak,
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 356,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 147,3
3 Dologi kiadások 193,3
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 322,8
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 10,1
4 Gyógyító-megelõzõ ellátás országos szakintézetei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 6 058,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 2 800,9
3 Dologi kiadások 8 329,4
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 1,5
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 0,9
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 116,6
2 Felújítás 8,1
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 64,6
5 Állami szociális intézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 262,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 117,7
3 Dologi kiadások 209,0
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 0,4
6 Országos Mentõszolgálat
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 3 731,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1 682,1
3 Dologi kiadások 1 615,7
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 56,2
7 Gyermek- és ifjúságvédelem intézetei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 613,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 277,9
3 Dologi kiadások 388,8
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 6,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 1,1
8 Népjóléti Minisztérium üdülõje
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 5,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 2,2
3 Dologi kiadások 7,9
9 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 960,0
4 Egyéb központi beruházás 5 150,0
4 Kiemelt jelentõségû beruházás
1 Pécsi Orvostudományi Egyetem Szívsebészeti Centrum II. ütem 800
,0
2 Ágazati célelõirányzatok
1 Az AIDS-program kiemelt feladatainak támogatása
3 Dologi kiadások 200,0
3 Egészségfejlesztési célok
3 Dologi kiadások 1 500,0
4 Egészségügyi minõségbiztosítás feltételeinek kialakítása 150,0
5 Egészségügyi technológia-fejlesztõ program 600,0
6 Balaton vízminõségének vizsgálata 28,0
7 Nemzeti környezetegészségügyi akcióprogram 100,0
8 Környezeti sugárzásmérés feltételeinek javítása 21,2
9 Egészségügyi intézményrendszer szerkezetének átalakítása 3 500,0
10 Ápolás szakmai programok 120,0
11 Egészségügyi szakképzés 40,0
13 Hajléktalanok ellátása
3 Dologi kiadások 500,0
14 Térségi válságkezelõ programok, aktív szociálpolitikai eszközök
3 Dologi kiadások 570,0
15 Szociális szakellátások fejlesztése
3 Dologi kiadások 700,0
17 Szociális oktatási, kutatási feladatok 60,0
18 Gyámügyi igazgatás, gyermekvédelmi rendszer és pártfogói hálózat
átalakítása 650,0
19 Falugondnok hálózat fejlesztése 280,0
20 Elõzetes letartóztatásba kerülõ fiatalkorúak elhelyzése 400,0
21 PHARE programokhoz való hozzájárulás 50,0
22 Ágazati informatikai programok 50,0
23 Egészségügyi tartalékolási feladatok 164,6
24 Társadalmi szervezetek támogatása
3 Dologi kiadások 190,0
29 Körzeti védõnõi szolgálat mûködési feltételeinek javítása 50,
0
31 Intézmény felülvizsgálati program 15,0
32 Felsõoktatási törvény által elõírt feladatok 1 300,0
34 Nukleáris balesetelhárítás 12,2
35 Otthonteremtési támogatás 250,0
36 Mozgáskorlátozottak támogatása 3 600,0
38 Családsegítõ központok fejlesztése 350,0
39 Szociális lakásépítés, Jóléti Lakásépítõ Program támogatása 50,
0
41 Oltóanyag beszerzés 300,0
43 Gyermekvédelmi intézmények fejlesztése 420,0
3 Korábbi években indított célelõirányzatok
9 Vérellátás új szervezeti rendszerének kialakítása 60,0
4 Humán szolgáltatások normatív állami támogatása
1 Bentlakásos és átmeneti elhelyezést nyújtó intézményi ellátás 1
387,3
2 Nappali szociális intézményi ellátás 63,0
3 Fogyatékosok ápoló-, gondozó otthoni és gyógypedagógiai
intézményi ellátása 294,0
4 Gyermek- és ifjúságvédelem keretében állami és intézeti neveltek
ellátása 67,0
6 Hajléktalanok átmeneti intézményei 180,0
5 Nem normatív humán szolgáltatás
1 Nem normatív humán szolgáltatás 40,0
7 Nemzetközi megállapodások végrehajtása
1 Világbanki megállapodásokban vállalt kötelezettség
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 1 018,2
2 Nemzetközi szervezetek tagdíja (WHO) 105,0
8 Alapítványok támogatása
1 Autizmus Alapítvány és kutatócsoport támogatása
3 Dologi kiadások 20,0
2 Magyar PET Alapítvány
3 Dologi kiadások 5,0
3 Peter Cherny Alapítvány 5,0
4 Külföldön élõ magyarok ellátását segítõ alapítvány
3 Dologi kiadások 190,0
5 Jóléti Szolgálat Alapítvány
3 Dologi kiadások 50,0
6 Gyorssegély Alapítvány
3 Dologi kiadások 40,0
7 Hajléktalanokért Alapítvány
3 Dologi kiadások 25,0
8 Mocsáry Lajos Alapítvány
3 Dologi kiadások 20,0
9 ADDETUR Alapítvány
3 Dologi kiadások 5,0
11 Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány
3 Dologi kiadások 800,0
12 Nemzeti Ifjúsági- és Szabadidõsport az Egészséges Életmódért
Alapítvány támogatása 56,0
13 Húszan Még Vagyunk Alapítvány támogatása 20,0
14 Kézenfogva Alapítvány támogatása 50,0
10 Európai integrációra való felkészülés 80,0
11 Szociális okokból felmentettek TV elõfizetési díj átalánya 3
800,0
1 - 9. cím összesen: 40 755,029 891,0
10 A társadalombiztosítási alapoknak és szervezeteiknek
1 A társadalombiztosítási szervezetek által folyósított ellátások
1 Családi támogatások
1 Családi pótlék 94 800,0
2 Várandóssági pótlék 2 000,0
3 Gyermekgondozási díj 10 000,0
4 Gyermekgondozási segély 20 000,0
3 Jövedelempótló és jövedelemkiegészítõ szociális támogatások
1 Rokkantsági járadék 2 070,0
2 Megváltozott munkaképességûek járadéka 24 800,0
3 Egészségkárosodási járadék 900,0
4 Bányászok korengedményes nyugdíja, szénjárandóság kiegészítése
2 600,0
5 Mezõgazdasági járadék 7 000,0
6 Vakok személyi járadéka 2 800,0
7 Megváltozott munkaképességûek keresetkiegészítése 400,0
8 Politikai rehabilitációs és más nyugdíjkiegészítések 7 800,0
9 Házastársi pótlék 6 700,0
10 Cukorbetegek támogatása 100,0
11 Lakbértámogatás 300,0
12 Katonai családi segély 230,0
4 Különféle jogcímen adott térítések
1 Közgyógyellátás 17 000,0
2 Terhesgondozás 2 500,0
3 Terhességmegszakítás 800,0
5 Folyósított ellátások utáni térítés 1 700,0
10. cím összesen: 204 500,0
XXI. fejezet kiadásai összesen: 245 255,029 891,0
XXII. PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM
1 Pénzügyminisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 986,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 416,2
3 Dologi kiadások 593,8
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 192,1
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 52,6
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 27,1
4 Egyéb központi beruházás 300,0
2 Állami Biztosítás, Értékpapír- és Tõzsde, Szerencsejáték
Felügyelet és az Önkéntes Kölcsönös Biztosító
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 615,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 245,2
3 Dologi kiadások 982,3
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 159,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 90,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 57,0
3 Állami Bankfelügyelet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 550,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 218,0
3 Dologi kiadások 458,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 22,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 120,0
2 Felújítás 152,9
4 "Lánchíd" Irodaház
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 57,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 24,5
3 Dologi kiadások 231,6
4 Ellátottak pénzbeli juttatásai 0,1
2 Felhalmozási kiadások
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 0,6
5 Adó- és Pénzügyi Ellenõrzési Hivatal
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 11 111,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 4 974,8
3 Dologi kiadások 4 590,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 14,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 1 353,0
2 Felújítás 875,0
4 Egyéb központi beruházás 1 147,0
6 Vám- és Pénzügyõrség
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 7 626,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 3 062,1
3 Dologi kiadások 5 395,8
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 1 279,5
2 Felújítás 200,0
5 Lakástámogatás 30,0
6 Lakásépítés 150,0
7 Nemesfémvizsgáló és Hitelesítõ Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 16,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 7,0
3 Dologi kiadások 138,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 10,0
2 Felújítás 4,0
9 Kincstári Vagyoni Igazgatóság
1 Kincstári Vagyoni Igazgatóság
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 563,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 237,7
3 Dologi kiadások 250,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 56,9
2 Kincstári vagyonkezelés és hasznosítás
1 Mûködési költségvetés
3 Dologi kiadások 923,4
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 112,5
7 Beruházási célprogramok
1 EXPO'96 lemondásával összefüggõ területrendezési,
környezetvédelmi,
ingatlanhasznosítási feladatok 750,0
11 Alap kezelõ szervezetek
2 Támogatásokat és Járadékokat Kezelõ Szervezet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 61,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 28,2
3 Dologi kiadások 118,1
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 23,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 7,0
2 Felújítás 0,2
12 Magyar Államkincstár
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 1 738,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 738,9
3 Dologi kiadások 1 329,0
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 7,8
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 353,1
2 Felújítás 75,0
4 Egyéb központi beruházás 428,0
13 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 17,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 7,7
2 Ágazati célelõirányzatok
1 Országmozgósítás gazdasági felkészülés központi kiadásai 464,0
2 Államháztartással összefüggõ rendszerfejlesztési munkára és önk.
adók feldolgozására 200,0
5 Kárrendezési célelõirányzat
1 Függõ kár kifizetés 1 000,0
2 Járadék kifizetés 1 350,0
3 Tõkésítésre kifizetés 60,0
5 TB átalány 90,0
7 Nyugdíjreform technikai feltételeinek megteremtésére500,0
8 Adóigazgatás korszerûsítése program 860,0
3 Beruházási célprogramok
1 Folyamatban lévõ beruházások 605,0
2 Beruházások évközi célfeladatai 800,0
4 Bevételeket beszedõ szervek fejlesztési programjai4 400,0
6 Állami beruházási intervenció 600,0
5 Fejezeti tartalék 26,9
1 - 13. cím összesen: 51 893,915 426,2
14 Vállalkozások folyó támogatása
1 Normatív támogatások
1 Termelési támogatás 6 000,0
2 Egyedi támogatások
1 Termelési támogatás 39 005,2
2 Eximbank Rt. kamatkiegyenlítése 675,0
3 Kamattámogatás (felszámolt vagyon értékesítéséhez) 900,0
4 Egyéb kamattámogatás a hosszúlejáratú beruházási hitelekhez 500
,0
3 Egyéb vállalati támogatások 1 100,0
15 Fogyasztói árkiegészítés 50 000,0
16 Lakásépítési támogatások 36 640,0
17 Egyéb költségvetési kiadások
1 Vegyes kiadások
10 Helyi önkormányzatok normatív állami hozzájárulásának
elszámolásából
eredõ fizetési kötelezettség 700,0
11 Egyéb vegyes kiadások 5 050,0
18 Állam által vállalt kezesség érvényesítése
1 Jogszabályi és Kormány által vállalt egyedi kezességekbõl eredõ
fizetési kötelezettség 11 000,0
3 Eximbank által vállalt garanciaügyletekbõl eredõ fizetési
kötelezettség 1 500,0
4 EB. Rt. általi biztosítási tevékenységbõl eredõ fizetési
kötelezettség 1 000,0
5 Hitelgarancia Rt. garanciaügyleteibõl eredõ fizetési kötelezettség
1 500,0
24 Kormányzati rendkívüli kiadások
2 Pénzbeni kárpótlás
1 Pénzbeni kárpótlás 3 000,0
2 Az 1947-es Párizsi Békeszerzõdésbõl eredõ kárpótlás1 200,0
14 - 25. cím összesen: 140 570,219 200,0
XXII. fejezet kiadásai összesen: 192 464,134 626,2
XXX. GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL
1 Gazdasági Versenyhivatal igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 169,8
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 72,2
3 Dologi kiadások 42,2
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 35,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 15,6
2 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Ágazati célelõirányzatok
2 Az 1997. január 1-tõl hatályos versenytörvény alkalmazásához
kapcsolódó feladatok 2,1
2 Fejezeti tartalék 3,2
XXX. fejezet kiadásai összesen: 322,6 17,7
XXXI. KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL
1 KSH Központi Igazgatás
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 904,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 379,1
3 Dologi kiadások 272,9
6 Kamatfizetések 2,5
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 28,3
2 KSH Megyei Igazgatóságai
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 961,0
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 400,9
3 Dologi kiadások 124,6
4 KSH Könyvtár és Dokumentációs Szolgálat
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 33,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 14,3
3 Dologi kiadások 13,7
5 KSH kutatóintézetei
1 KSH Népességtudományi Kutató Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 13,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 5,6
3 Dologi kiadások 1,3
2 KSH Gazdaságelemzési és Informatikai Intézet
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 40,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 17,0
3 Dologi kiadások 32,6
2 Felhalmozási kiadások
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 2,2
6 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 75,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 27,5
3 Dologi kiadások 22,5
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 25,0
4 Egyéb központi beruházás 300,0
2 Célelõirányzatok
1 Az Európai Unió tevékenységi osztályozásának (NACE) bevezetéséhez
szükséges fejlesztések 70,0
2 Kiskereskedelmi cenzus és kiskereskedelmi regiszter fejlesztése
50,0
3 Társadalmi, népesedési és jövedelemstatisztika fejlesztése.
Mikrocenzus és jövedelem felvétele 20,0
4 Konjunktúra 75,0
5 Külkereskedelmi összeírás 30,0
6 Vándorlás statisztikai feladatok 45,0
7 Agrárstatisztikai feladatok 55,0
8 OECD adatszolgáltatási kötelezettség 85,0
9 Determinációs software költség 140,0
10 Levéltár, irattár és archívum fejlesztése 30,0
11 Statisztikai regiszter 300,0
XXXI. fejezet kiadásai összesen: 3 343,01 255,5
XXXII. MAGYAR TÁVIRATI IRODA
1 Magyar Távirati Iroda
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 765,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 284,0
3 Dologi kiadások 837,9
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 7,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 6,1
2 Felújítás 28,0
4 Egyéb központi beruházás 170,0
XXXII. fejezet kiadásai összesen: 1 894,4204,1
XXXIII. MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA
1 MTA Titkársága
1 MTA Titkárság Igazgatása
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 189,1
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 80,5
3 Dologi kiadások 54,4
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 11,8
2 MTA Doktori Tanács Titkársága
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 796,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 25,4
3 Dologi kiadások 19,0
3 Akadémikusi tiszteletdíjak és hozzátartozói ellátási díjak
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 454,0
2 MTA Széchenyi Irodalmi és Mûvészeti Akadémia
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 4,5
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 1,3
3 Dologi kiadások 4,1
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 0,3
3 MTA Könyvtára
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 102,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 46,6
3 Dologi kiadások 73,7
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 2,3
2 Felújítás 0,9
4 MTA Matematikai és természettudományi
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 2 251,6
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 909,2
3 Dologi kiadások 1 451,7
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 53,3
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 185,1
2 Felújítás 18,6
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 3,0
5 MTA Élettudományi kutatóintézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 918,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 380,3
3 Dologi kiadások 460,4
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 21,8
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 51,3
2 Felújítás 16,6
6 MTA Társadalomtudományi kutatóintézetek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 836,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 329,9
3 Dologi kiadások 208,9
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 10,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 9,4
2 Felújítás 3,0
3 Egyéb intézményi felhalmozási kiadások 1,8
7 MTA Területi akadémiai központok
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 31,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 13,4
3 Dologi kiadások 22,8
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 12,1
8 MTA Kutatást kiszolgáló szervek
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 111,3
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 48,7
3 Dologi kiadások 73,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 0,4
2 Felújítás 122,0
9 MTA Támogatott kutatóhelyek Irodája
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 403,4
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 180,2
3 Dologi kiadások 48,6
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 2,6
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 3,9
10 MTA Egyéb intézményei
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 70,9
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 31,7
3 Dologi kiadások 104,2
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 4,5
2 Felújítás 28,7
11 OTKA Iroda
1 Mûködési költségvetés
1 Személyi juttatások 85,2
2 Munkaadókat terhelõ járulékok 21,5
3 Dologi kiadások 43,8
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 5,0
2 Felhalmozási kiadások
1 Intézményi beruházási kiadások 5,0
12 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
1 Fejezeti kezelésû intézményi elõirányzatok
2 Felhalmozási kiadások
2 Felújítás 186,0
4 Egyéb központi beruházás 600,0
2 Ágazati célelõirányzatok
1 Tudós társaságok támogatása
5 Egyéb mûködési célú támogatások, kiadások 13,6
2 Tudományos könyv- és folyóirat kiadás 108,7
3 Nemzetközi tudományos együttmûködés 241,4
4 Fiatal kutatók pályázatos támogatása 206,5
5 Kutatóintézeti hálózat átalakításának és reformjának támogatása
600,0
6 Kormányzati megrendelésû feladatok 300,0
3 Fejezeti tartalék
1 Fejezeti általános tartalék 141,8
2 Akadémiai Kutatási Pályázatok Forrása 153,8
4 Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok
1 Kutatási témapályázatok 1 840,0
XXXIII. fejezet kiadásai összesen: 13 431,62 423,3
XXXIV. TÖRTÉNETI HIVATAL
1 Történeti Hivatal igazgatása 200,0
XXXIV. fejezet kiadásai összesen: 200,0
XL. NEMZETKÖZI ELSZÁMOLÁSOK
3 Nemzetközi pénzügyi szervezetek és külföldi
1 Hitelek kihelyezése
1 Világbanki hitelek kihelyezése 9 409,0
2 EBB hitel kihelyezése 7 407,8
6 Japan's Overseas Economic Cooperation Fund (OECF) hitel
kihelyezése 2 961,0
2 Nemzetközi pénzügyi szervezetek és külföldi pénzintézetektõl
felvett hitelek kamat és rendelkezésretartási
jutalék törlesztése
1 Világbank felé 9 567,6
2 EBB felé 1 499,4
3 EBRD felé 232,0
5 KfW felé 2 457,0
6 Japan's Overseas Economic Cooperation Fund (OECF) felé térítés
141,5
7 Bõs-Nagymaros Vízlépcsõrendszer osztrák hitel kamata miatti
térítés 2 957,0
8 EF-SAL hitel kamata 1 903,7
9 Költségvetési (állami) devizabetét kamata 7 126,3
5 Vegyes kiadások
1 Japán kormány és világbanki segélyek 258,8
2 Nemzetközi tagdíjak
1 Nemzetközi fejlesztési intézményekben való tagsággal összefüggõ
tõkehozzájárulás
1 IBRD 1 000,0
3 IDA 600,0
3 Magyar angol kötvénytörlesztés 12,6
4 Magyar amerikai kötvénytörlesztés 34,5
8 Állam által felvett nemzetközi hitelek banki megbízási díja 760
,5
10 Egyéb kiadások 150,0
XL. fejezet kiadásai összesen: 48 478,7
XLI. A BELFÖLDI ÁLLAMADÓSSÁG KÖLTSÉGVETÉSI ELSZÁMOLÁSAI
1 Költségvetés által felvett MNB hitelek kamata
1 1991 elõtt felvett hitelek kamata
1 Költségvetési hiányt finanszírozó hitelre25 242,4
3 Nemzetközi pénzügyi intézményekben vállalt alaptõke-részesedési
hitel545,7
4 ÁFI-tól átvett refinanszírozási hitelre 15 310,8
5 Központi költségvetésnek továbbkölcsönzött világbanki hitelre 309
,5
6 Állami forgóalap-létesítési hitelre 3 317,4
2 1991-ben felvett hiányt finanszírozó MNB hitelre12 463,3
3 Államkötvények kamata
1 Hiányt finanszírozó 200 490,0
2 Lakással kapcsolatos 17 030,8
3 Konszolidációval kapcsolatos 81 145,6
4 Rubelkövetelések megvásárlását fedezõ 4 057,2
5 Kamatmentes adósság kötvényesítésével kapcsolatos101 996,9
6 Társadalombiztosítási alapok hiányait finanszírozó 4 212,4
7 Felsõoktatás fejlesztését finanszírozó 750,0
8 Pénzintézeti alapjuttatást fedezõ 450,0
4 1996-ban átváltott devizakötvények kamata 190 544,1
5 Kincstárjegyek kamata 161 854,1
6 Egyéb kamat-, költség- és jutalékfizetések
3 Önkormányzati hitelek kamatai 1 100,5
4 Hajdúsági Agráripari Egyesülés refinanszírozási hitelének kamata
20,0
5 MÁV hitelek kamata 2 220,9
6 Fõvárosi infrastruktúrális hitel kamata 1 081,0
7 STRABAG hitel kamata 249,4
8 Egyéb jutalékok 9 050,0
7 Reklám és nyomda költségek
1 Államkötvények 500,0
2 Kincstárjegyek 550,0
8 Származékos világbanki hitelek folyósítása 82,0
XLI. fejezet kiadásai összesen: 834 492,0 82,0
FEJEZETEK KIADÁSI FÕÖSSZEGE: 2 218 310,3 339 145,2
K I A D Á S I F Õ Ö S S Z E G 2 557 455,5
B E V É T E L I F Õ Ö S S Z E G 2 255 760,2
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS EGYENLEGE -301 695,3
2. számú melléklet az 1996. évi ....... törvényhez
BEVÉTELEK
I. ORSZÁGGYÛLÉS
1 Országgyûlés Hivatala
2 Országgyûlés hivatali szervei
1 Mûködési költségvetés 157,0
3 Országgyûlési Könyvtár
1 Mûködési költségvetés 18,8
4 Közbeszerzések Tanácsa
1 Mûködési költségvetés 65,0
I. fejezet bevételei összesen: 240,8
II. KÖZTÁRSASÁGI ELNÖKSÉG
II. fejezet bevételei összesen:
III. ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG
III. fejezet bevételei összesen:
IV. ORSZÁGGYÛLÉSI BIZTOSOK HIVATALA
IV. fejezet bevételei összesen:
V. ÁLLAMI SZÁMVEVÕSZÉK
1 Állami Számvevõszék
1 Mûködési költségvetés 4,1
2 Felhalmozási bevételek 0,4
2 Továbbképzési Intézet és Üdülõ
1 Mûködési költségvetés 24,4
V. fejezet bevételei összesen: 28,5 0,4
VI. LEGFELSÕBB BÍRÓSÁG
1 Legfelsõbb Bíróság
1 Mûködési költségvetés 49,3
VI. fejezet bevételei összesen: 49,3
VII. BÍRÓSÁGOK
1 Bíróságok
1 Mûködési költségvetés 1 679,3
2 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
2 Gyermektartás-díjak visszatérülése 9,0
VII. fejezet bevételei összesen: 1 688,3
VIII. MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ÜGYÉSZSÉGE
1 Ügyészségek
1 Mûködési költségvetés 16,6
2 Felhalmozási bevételek 0,1
2 Országos Kriminológiai és Kriminalisztikai Intézet
1 Mûködési költségvetés 0,1
VIII. fejezet bevételei összesen: 16,7 0,1
X. MINISZTERELNÖKSÉG
1 Miniszterelnöki Hivatal
1 Miniszterelnöki Hivatal igazgatás
1 Mûködési költségvetés 1,9
2 Miniszterelnöki Hivatal Ellátó Szolgálata
1 Mûködési költségvetés 184,3 7,8
2 Felhalmozási bevételek 24,0
2 Magyar Közigazgatási Intézet
1 Mûködési költségvetés 11,2
4 Üdülõk
1 Központi Állami Üdülõ és Oktatási Központ
1 Mûködési költségvetés 8,1
2 Felhalmozási bevételek 20,0
5 Határon Túli Magyarok Hivatala
1 Mûködési költségvetés 0,5
6 Gyermek és Ifjúsági Alapprogram Titkársága
1 Mûködési költségvetés 5,0
8 Polgári Nemzetbiztonsági Szolgálatok
1 Nemzetbiztonsági Hivatal
1 Mûködési költségvetés 28,6 4,5
2 Felhalmozási bevételek 1,7
2 Információs Hivatal
1 Mûködési költségvetés 33,6
3 Nemzetbiztonsági Szakszolgálat
1 Mûködési költségvetés 77,0
2 Felhalmozási bevételek 8,0
9 Kormányzati Ellenõrzési Iroda
1 Mûködési költségvetés 2,2
X. fejezet bevételei összesen: 352,4 66,0
XI. BELÜGYMINISZTÉRIUM
2 Közigazgatási hivatalok
1 Fõvárosi és megyei Közigazgatási Hivatalok
1 Mûködési költségvetés 151,1
3 Területi Államháztartási és Közigazgatási Információs
1 Mûködési költségvetés 861,3
4 Menekültügyi és Migrációs Hivatal és szervei
1 Mûködési költségvetés 1,0
5 Rendõrség
1 Országos Rendõrfõkapitányság és háttérintézményei
1 Mûködési költségvetés 1 042,3
2 Budapesti Rendõrfõkapitányság
1 Mûködési költségvetés 834,0
3 Megyei Rendõr-fõkapitányságok
1 Mûködési költségvetés 1 311,0
4 Rendõri Ezred
1 Mûködési költségvetés 180,0
5 Köztársasági Õrezred
1 Mûködési költségvetés 40,0
6 Híradástechnikai Szolgálat
1 Mûködési költségvetés 40,0
6 Határõrség
1 Határõrség Országos Parancsnokság és szervei
1 Mûködési költségvetés 124,7
2 Felhalmozási bevételek 28,4
2 Határõrigazgatóságok
1 Mûködési költségvetés 266,6
3 Körmendi Határrendész-képzõ Szakiskola
1 Mûködési költségvetés 10,0
7 Tûzoltóság
1 Mûködési költségvetés 39,4
2 Felhalmozási bevételek 3,1
8 Polgári Védelem
1 Mûködési költségvetés 21,5
9 Tûz- és Polgári Védelmi Intézet
1 Mûködési költségvetés 23,6
2 Felhalmozási bevételek 0,2
10 BM Mûvelõdési Központ
1 Mûködési költségvetés 153,5
11 Központi Nyilvántartó és Választási Hivatal
1 Mûködési költségvetés 89,3
12 Rendvédelmi Fõiskola
1 Mûködési költségvetés 82,6
13 BM Központi Kórház és intézményei
1 Mûködési költségvetés 1 777,1
2 Felhalmozási bevételek 1,0
14 Központi Gazdasági Háttérintézmények
1 Központi Gazdasági Fõigazgatóság és részben önálló szervei
1 Mûködési költségvetés 980,9
2 Felhalmozási bevételek 5,2
2 BM Kiadó
1 Mûködési költségvetés 21,2
15 Központi Beszerzõ Iroda
1 Mûködési költségvetés 46,5
16 Adatfeldolgozó Hivatal
1 Mûködési költségvetés 426,2
22 Országos Testnevelési és Sporthivatal
1 Országos Testnevelési és Sporthivatal Igazgatása
1 Mûködési költségvetés 22,8 0,5
2 Felhalmozási bevételek 2,0
3 Központi sportintézmények és sportlétesítmények
1 Mûködési költségvetés 1 586,1
4 MTK-VM Sportlétesítményeket Ellátó Intézmény
1 Mûködési költségvetés 10,7
XI. fejezet bevételei összesen: 10 143,4 40,4
XII. FÖLDMÛVELÉSÜGYI MINISZTÉRIUM
1 Földmûvelésügyi Minisztérium igazgatása
1 FM központi igazgatása
1 Mûködési költségvetés 164,4
2 Felhalmozási bevételek 57,0
2 Jóléti Intézmények
1 Mûködési költségvetés 31,3
2 Szakigazgatási intézmények
1 Költségvetési Iroda
1 Mûködési költségvetés 44,2
2 Felhalmozási bevételek 30,0
2 Állategészségügyi, élelmiszerellenõrzési szakigazgatási
intézmények
1 Mûködési költségvetés 5 020,6
2 Felhalmozási bevételek 200,0
3 Növényegészségügyi szakigazgatási intézmények
1 Mûködési költségvetés 2 060,0
2 Felhalmozási bevételek 180,0
4 Földmûvelésügyi szakigazgatási intézmények
1 Mûködési költségvetés 479,3
2 Felhalmozási bevételek 30,0
5 Erdészeti szakigazgatási intézmények
1 Mûködési költségvetés 350,4
2 Felhalmozási bevételek 40,0
3 Földhivatalok, Földmérési és Távérzékelési Intézet
1 Mûködési költségvetés 1 241,5
4 Mezõgazdasági minõsítés és törzstenyészet-fenntartás
1 Mûködési költségvetés 1 722,3
2 Felhalmozási bevételek 10,0
6 Mezõgazdasági középfokú szakoktatás és szaktanácsadás
1 Mûködési költségvetés 665,7
2 Felhalmozási bevételek 10,5
7 Közmûvelõdési intézmények
1 Mûködési költségvetés 43,7
8 Agrárkutató intézetek
1 Mûködési költségvetés 1 058,4
2 Felhalmozási bevételek 2,0
9 FM kiemelt sportlétesítmények
1 Mûködési költségvetés 144,3
10 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
4 Támogatási célelõirányzatok
1 Mezõgazdasági alaptevékenységek beruházásainak támogatása 1
500,0
2 Erdészeti közcélú feladatok 3 220,0
3 Termõföld minõségi védelme, hasznosítása 1 320,0
4 Állattenyésztési, tenyésztésszervezési feladatok500,0
5 Halgazdálkodási tevékenységek 500,0
6 Vadgazdálkodási tevékenységek 598,0
XII. fejezet bevételei összesen: 19 164,12 059,5
XIII. HONVÉDELMI MINISZTÉRIUM
1 Honvédelmi Minisztérium
2 HM hivatalai
1 Mûködési költségvetés 410,0
3 HM háttérintézményei
1 Mûködési költségvetés 169,0
2 Magyar Honvédség
1 Mûködési költségvetés 6 002,1
2 Felhalmozási bevételek 1 602,0
3 Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatok
1 Katonai Felderítõ Hivatal
1 Mûködési költségvetés 60,0
2 Katonai Biztonsági Hivatal
1 Mûködési költségvetés 11,8
4 MH Katonai Tanintézetek
1 Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
1 Mûködési költségvetés 165,1
2 Bólyai János Katonai Mûszaki Fõiskola
1 Mûködési költségvetés 6,0
5 MH Katonai Ügyészségek
1 Mûködési költségvetés 2,0
6 MH Egészségügyi intézetek
1 Mûködési költségvetés 4 372,0
XIII. fejezet bevételei összesen: 11 198,01 602,0
XIV. IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM
1 Igazságügyi Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés 190,5
3 Szakértõi Intézetek
1 Mûködési költségvetés 14,2
4 IM Büntetésvégrehajtás
1 Mûködési költségvetés 1 019,8
XIV. fejezet bevételei összesen: 1 224,5
XV. IPARI ÉS KERESKEDELMI MINISZTÉRIUM
1 Ipari és Kereskedelmi Minisztérium központi igazgatása
1 Ipari és Kereskedelmi Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés 57,6
2 IKM Gazdasági igazgatóság
1 Mûködési költségvetés 424,6
2 Felhalmozási bevételek 2,0
3 IKM Jóléti igazgatóság
1 Mûködési költségvetés 52,3
2 Szénbányászati Szerkezetátalakítási Központ
1 Mûködési költségvetés 5,2
4 Kisvállalkozás-fejlesztési Intézet
1 Mûködési költségvetés 23,6
5 Minõségellenõrzõ intézetek
1 Mûködési költségvetés 76,1
6 Mûszaki Biztonsági Fõfelügyelet
1 Mûködési költségvetés 924,0
2 Felhalmozási bevételek 12,0
7 Idegenforgalmi intézõ bizottságok
1 Mûködési költségvetés 50,2
2 Felhalmozási bevételek 75,3
8 Bányászati Utókezelõ és Éjjeli Szanatórium
1 Mûködési költségvetés 14,5
9 Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum
1 Mûködési költségvetés 0,8
10 Fogyasztóvédelmi Fõfelügyelõség
1 Mûködési költségvetés 143,1
13 Magyar Geológiai Szolgálat
1 Mûködési költségvetés 280,6
14 Magyar Bányászati Hivatal
1 Mûködési költségvetés 3,0
15 Magyar Energia Hivatal
1 Mûködési költségvetés 337,3 36,0
17 Külkereskedelmi Szolgálat
1 Mûködési költségvetés 2 333,8
2 Felhalmozási bevételek 60,0
18 Országos Mûszaki Fejlesztési Bizottság Hivatala
1 Mûködési költségvetés 14,3
2 Felhalmozási bevételek 5,0
21 Magyar Szabadalmi Hivatal
1 Mûködési költségvetés 1 400,0
22 Országos Mérésügyi Hivatal
1 Mûködési költségvetés 1 097,7
23 Országos Mûszaki Információs Központ és Könyvtár
1 Mûködési költségvetés 251,3
24 Országos Atomenergia Hivatal
1 Mûködési költségvetés 536,2
2 Felhalmozási bevételek 25,0
25 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
3 Gazdaságfejlesztési célelõirányzatok
1 Gazdaságfejlesztési elõirányzat 240,0
4 Turisztikai célelõirányzat 2 350,0
6 Piaci intervenciós célelõirányzat 1 062,2
7 Mûszaki fejlesztési alapprogram célelõirányzat600,0
XV. fejezet bevételei összesen: 12 278,4215,3
XVI. KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM
1 Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztérium
1 Mûködési költségvetés 93,9
2 Felhalmozási bevételek 1,5
2 Országos Mûemlékvédelmi Hivatal
1 Mûködési költségvetés 17,2
2 Felhalmozási bevételek 6,9
3 Országos Meteorológiai Szolgálat
1 Mûködési költségvetés 158,0
2 Felhalmozási bevételek 8,0
4 Környezetgazdálkodási Intézet
1 Mûködési költségvetés 746,5
2 Felhalmozási bevételek 18,7
5 Természetvédelmi területi szervek
1 Mûködési költségvetés 298,4
2 Felhalmozási bevételek 0,2
6 Környezetvédelmi területi szervek
1 Mûködési költségvetés 419,1
2 Felhalmozási bevételek 2,4
8 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
2 Ágazati célelõirányzatok
6 Alföld program 175,2
7 Környezeti kárelhárítás 50,0
9 Duna monitoring 20,0
11 Szigetközi térség kárainak mérséklése 138,7
12 A Hágai jogvita környezeti-ökológiai megalapozása 20,0
25 Levegõ-tisztaság-védelmi mérõhálózatok mûködtetése 50,0
26 Balaton intézkedési terv és nagy tavaink védelme program 80,0
4 Területfejlesztési célfeladatok 290,0
XVI. fejezet bevételei összesen: 2 557,0 37,7
XVII. KÖZLEKEDÉSI, HÍRKÖZLÉSI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM
1 Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium
1 Mûködési költségvetés 47,2
2 Közlekedési Felügyeletek
1 Mûködési költségvetés 8 298,9
2 Felhalmozási bevételek 12,1
3 Hírközlési Intézmények
1 Mûködési költségvetés 3 394,6
2 Felhalmozási bevételek 65,1
4 Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóság
1 Mûködési költségvetés 709,7
2 Felhalmozási bevételek 3 773,8
5 Légügyi Igazgatóság
1 Mûködési költségvetés 66,0
6 Légiforgalmi és Repülõtéri Igazgatóság
1 Mûködési költségvetés 16 780,0
2 Felhalmozási bevételek 70,0
7 Vízügyi és árvízvédelmi intézmények
1 Mûködési költségvetés 3 704,6
2 Felhalmozási bevételek 65,5
8 MÁV egészségügyi szolgáltatás
1 Mûködési költségvetés 0,3
9 MÁV egészségügyi alapellátó intézmények
1 Mûködési költségvetés 4 817,2
2 Felhalmozási bevételek 22,0
10 Közlekedési Múzeum
1 Mûködési költségvetés 14,4
11 Magyar Ûrkutatási Iroda
1 Mûködési költségvetés 580,0
13 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
5 Hírközlési célfeladatok
1 Távközlésfejlesztési és frekvenciagazdálkodási feladatok 4 036,6
XVII. fejezet bevételei összesen: 42 449,54 008,5
XVIII. KÜLÜGYMINISZTÉRIUM
1 Külügyminisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés 49,7 80,0
2 Külképviseletek
1 Mûködési költségvetés 4 040,0
2 Felhalmozási bevételek 60,0
3 KÜM Jóléti Intézményei
1 Mûködési költségvetés 45,2
4 Fejezeti tartalék 280,0
XVIII. fejezet bevételei összesen: 4 134,9420,0
XIX. MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM
1 Munkaügyi Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés 255,4
2 Felhalmozási bevételek 15,0
3 Nemzeti Szakképzési Intézet
1 Mûködési költségvetés 519,3 2,0
2 Felhalmozási bevételek 13,0
4 Munkaügyi Kutatóintézet
1 Mûködési költségvetés 24,7 0,5
5 Regionális átképzõ központok
1 Mûködési költségvetés 881,2 113,4
2 Felhalmozási bevételek 22,8
6 Munkaügyi Minisztérium Oktatási és Pihenõ Központ
1 Mûködési költségvetés 20,3 0,8
7 Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Fõfelügyelõség
1 Mûködési költségvetés 22,0
8 Országos Munkavédelmi Képzõ és Továbbképzõ Intézet
1 Mûködési költségvetés 52,2
9 Országos Munkaügyi és Módszertani Központ
1 Mûködési költségvetés 385,2 3,0
2 Felhalmozási bevételek 8,0
10 Munkaügyi Központok
1 Mûködési költségvetés 7 225,7 47,0
2 Felhalmozási bevételek 362,0
11 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
6 Munkaerõpiaci szervezet fejlesztési program 1 000,0
7 Megyei Munkaügyi Központok mûködési tartaléka 135,9
XIX. fejezet bevételei összesen: 9 386,01 723,4
XX. MÛVELÕDÉSI ÉS KÖZOKTATÁSI MINISZTÉRIUM
1 Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium igazgatása
1 Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés 127,3
2 Felhalmozási bevételek 2,7
2 MKM Jóléti és szociális intézmények
1 Mûködési költségvetés 324,2
3 MKM Külkapcsolatok
1 Mûködési költségvetés 99,8
2 Felhalmozási bevételek 7,6
2 Tudomány- és mûszaki egyetemek, mûvészeti
1 Mûködési költségvetés 8 186,6
2 Felhalmozási bevételek 284,4
3 Agrártudományi egyetemek
1 Egyetemek
1 Mûködési költségvetés 4 308,4
2 Felhalmozási bevételek 119,1
4 Orvosegyetemek, Egészségtudományi egyetem
1 Mûködési költségvetés 23 139,0
2 Felhalmozási bevételek 509,7
5 Fõiskolák
1 Mûködési költségvetés 4 317,4
2 Felhalmozási bevételek 28,1
6 Továbbképzõ intézetek
1 Mûködési költségvetés 629,5
2 Felhalmozási bevételek 21,0
7 Egyéb oktatási intézmények
1 Mûködési költségvetés 150,7
2 Felhalmozási bevételek 14,0
8 Nemzeti kulturális intézmények
1 Mûködési költségvetés 1 178,9
2 Felhalmozási bevételek 2,0
9 Kutató és szolgáltató intézetek
1 Mûködési költségvetés 708,3
2 Felhalmozási bevételek 35,9
XX. fejezet bevételei összesen: 43 170,11 024,5
XXI. NÉPJÓLÉTI MINISZTÉRIUM
1 Népjóléti Minisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés 12,1
2 Felhalmozási bevételek 1,0
2 Népegészségügyi Intézetek
1 Mûködési költségvetés 2 879,0
2 Felhalmozási bevételek 1,0
3 Szak- és továbbképzõ intézmények, könyvtárak,
1 Mûködési költségvetés 142,3
4 Gyógyító-megelõzõ ellátás országos szakintézetei
1 Mûködési költségvetés 15 554,0 142,7
2 Felhalmozási bevételek 410,0
5 Állami szociális intézetek
1 Mûködési költségvetés 92,3
6 Országos Mentõszolgálat
1 Mûködési költségvetés 7 017,9 45,8
2 Felhalmozási bevételek 10,4
7 Gyermek- és ifjúságvédelem intézetei
1 Mûködési költségvetés 79,6
2 Felhalmozási bevételek 0,2
8 Népjóléti Minisztérium üdülõje
1 Mûködési költségvetés 8,7
XXI. fejezet bevételei összesen: 25 785,9611,1
XXII. PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM
1 Pénzügyminisztérium igazgatása
1 Mûködési költségvetés 569,8
2 Felhalmozási bevételek 2,2
2 Állami Biztosítás, Értékpapír- és Tõzsde, Szerencsejáték
Felügyelet és az Önkéntes Kölcsönös Biztosító
1 Mûködési költségvetés 1 826,2 130,0
3 Állami Bankfelügyelet
1 Mûködési költségvetés 1 226,1 294,9
4 "Lánchíd" Irodaház
1 Mûködési költségvetés 314,0
5 Adó- és Pénzügyi Ellenõrzési Hivatal
1 Mûködési költségvetés 200,3
6 Vám- és Pénzügyõrség
1 Mûködési költségvetés 1 430,7
2 Felhalmozási bevételek 1,5
7 Nemesfémvizsgáló és Hitelesítõ Intézet
1 Mûködési költségvetés 175,5
9 Kincstári Vagyoni Igazgatóság
1 Kincstári Vagyoni Igazgatóság
1 Mûködési költségvetés 202,1
2 Kincstári vagyonkezelés és hasznosítás
1 Mûködési költségvetés 797,9
6 Kincstári vagyonkezeléssel és hasznosítással kapcsolatos
központi költségvetést megilletõ bevételek 300,0
12 Magyar Államkincstár
1 Mûködési költségvetés 181,7
13 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
2 Ágazati célelõirányzatok
5 Kárrendezési célelõirányzat 40,0
19 Vállalkozások költségvetési befizetései
1 Társasági adó 120 000,0
2 Bányajáradék 18 052,8
3 Vám és importbefizetések 196 000,0
5 Játékadó-bevétel 11 100,0
6 Koncessziós díj 574,0
7 Egyéb befizetések 25 700,0
20 Fogyasztáshoz kapcsolt adók
1 Általános forgalmi adó 627 000,0
2 Fogyasztási adó 267 000,0
21 Lakosság költségvetési befizetései
1 Személyi jövedelemadó 395 348,0
2 Egyéb lakossági adók 1 200,0
3 Lakossági vámbefizetések 1 800,0
4 Lakossági illetékek 29 900,0
22 Egyéb költségvetési bevételek
1 Vegyes bevételek
3 400,0 350,0
23 Költségvetési befizetések
1 Központi költségvetési szervek 4 900,0
2 Önkormányzatok befizetései 3 600,0
3 Elkülönített állami pénzalapok befizetései
4 Útalap 5 600,0
25 Pénzintézetek befizetései
1 Pénzintézetek társasági adója 15 000,0
2 Egyéb pénzintézetek befizetései 2 500,0
26 MNB befizetése 55 700,0
XXII. fejezet bevételei összesen: 1 786 039,1 6 378,6
XXX. GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL
XXX. fejezet bevételei összesen:
XXXI. KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL
1 KSH Központi Igazgatás
1 Mûködési költségvetés 188,7
2 Felhalmozási bevételek 2,0
2 KSH Megyei Igazgatóságai
1 Mûködési költségvetés 76,8
4 KSH Könyvtár és Dokumentációs Szolgálat
1 Mûködési költségvetés 2,2
5 KSH kutatóintézetei
1 KSH Népességtudományi Kutató Intézet
1 Mûködési költségvetés 1,9
2 KSH Gazdaságelemzési és Informatikai Intézet
1 Mûködési költségvetés 41,0
6 Fejezeti kezelésû elõirányzatok
2 Célelõirányzatok
11 Statisztikai regiszter 300,0
XXXI. fejezet bevételei összesen: 310,6302,0
XXXII. MAGYAR TÁVIRATI IRODA
1 Magyar Távirati Iroda
1 Mûködési költségvetés 1 140,0
2 Felhalmozási bevételek 3,0
XXXII. fejezet bevételei összesen: 1 140,0 3,0
XXXIII. MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA
1 MTA Titkársága
1 MTA Titkárság Igazgatása
1 Mûködési költségvetés 6,1
2 Felhalmozási bevételek 0,1
2 MTA Doktori Tanács Titkársága
1 Mûködési költségvetés 12,9
3 MTA Könyvtára
1 Mûködési költségvetés 15,0
4 MTA Matematikai és természettudományi
1 Mûködési költségvetés 2 459,7
2 Felhalmozási bevételek 32,4
5 MTA Élettudományi kutatóintézetek
1 Mûködési költségvetés 847,5
2 Felhalmozási bevételek 15,8
6 MTA Társadalomtudományi kutatóintézetek
1 Mûködési költségvetés 424,7
2 Felhalmozási bevételek 2,3
7 MTA Területi akadémiai központok
1 Mûködési költségvetés 15,0
8 MTA Kutatást kiszolgáló szervek
1 Mûködési költségvetés 88,5
10 MTA Egyéb intézményei
1 Mûködési költségvetés 96,9
2 Felhalmozási bevételek 2,0
XXXIII. fejezet bevételei összesen: 3 966,3 52,6
XXXIV. TÖRTÉNETI HIVATAL
XXXIV. fejezet bevételei összesen:
XL. NEMZETKÖZI ELSZÁMOLÁSOK
2 Kormányhitelek visszatérülése
1 Rubel elszámolású hitelek visszatérülése 23 180,0
2 Dollár elszámolású hitelek visszatérülése 1 638,0
4 Nemzetközi pénzügyi szervezetek és külföldi
pénzintézetek kihelyezett hiteleinek visszatérülése
1 Belföldre továbbkölcsönzött hitelek tõke visszatérülése
1 Világbanki hitelre 1 558,3
2 EBB hitelre 353,0
3 EBRD hitelre 363,0
2 Belföldre továbbkölcsönzött hitelek kamat és rendelkezésretartási
jutalékának visszatérülése
1 Világbanki hitelre 3 182,7
2 EBB hitelre 1 432,1
3 EBRD hitelre 229,4
6 Vegyes bevételek
1 Japán és világbanki segélyek 258,8
2 Egyéb bevételek 300,0
XL. fejezet bevételei összesen: 32 495,3
XLI. A BELFÖLDI ÁLLAMADÓSSÁG KÖLTSÉGVETÉSI ELSZÁMOLÁSAI
9 A költségvetés követeléseit csökkentõ bevételek
1 Állami kölcsön törlesztés 800,0
2 Állami alapjuttatás járadéka 8 000,0
3 Jamburgi gázszállítás árbevétele 14 000,0
10 Kamatbevételek
1 Állami kölcsön kamata 380,0
2 Alárendelt kölcsöntõke-kötvény kamata 6 020,7
3 Kincstári egységes számla forint-betét kamata29 059,1
4 Kincstári egységes számla devizabetét kamata 9 030,0
5 1996. évi devizakötvények egyszeri kamata 64 860,2
6 Egyéb kamatok
1 Államkötvények felhalmozott kamata 12 673,1
3 TB alapok kamatfizetése 1 036,3
11 Állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
1 Állami vagyonnal kapcsolatos osztalék 10 000,0
2 Szerencsejáték Rt. osztaléka 1 000,0
3 Privatizációs bevételek központi költségvetést megilletõ hányada
60 000,0
12 Hitelkonszolidációs bevételek 380,0
13 Adóskonszolidációs bevételek 12 000,0
14 Származékos világbanki hitelek törlesztése 156,6
XLI. fejezet bevételei összesen: 82 969,2146 426,8
BEVÉTELI FÕÖSSZEG: 2 058 293,0 197 467,2
KIADÁSOK
XLII. A KÖLTSÉGVETÉS NEMZETKÖZI HITELFELVÉTELEI ÉS KÜLFÖLDI
ADÓSSÁGÁNAK TÖRLESZTÉSE
2 A költségvetés külföldi adósságának törlesztése
2 Korábban nemzetközi pénzügyi szervezetektõl és külföldi
pénzintézetektõl felvett hitelek törlesztése
1 Világbank felé 10 674,3
2 EBB felé 357,0
3 EBRD felé 392,7
8 Bõs-Nagymaros Vízlépcsõrendszer osztrák hitel törlesztése miatti
térítés 7 310,2
3 Költségvetési (állami) devizabetét törlesztése 23 818,5
XLII. fejezet kiadásai összesen: 42 552,7
XLIII. A KÖLTSÉGVETÉS BELFÖLDI HITELFELVÉTELEI ÉS BELFÖLDI
ADÓSSÁGÁNAK TÖRLESZTÉSE
1 Költségvetés által felvett MNB hitelek törlesztése
1 1991 elõtt felvett hitelek törlesztése
1 Költségvetési hiányt finanszírozó MNB hitelek42 350,0
3 Nemzetközi pénzügyi intézményekben vállalt alaptõke-részesedési
hitel110,3
4 ÁFI-tól átvett refinanszírozási hitel 5 462,0
5 Költségvetésnek továbbkölcsönzött világbanki hitelek törlesztése
255,9
2 Államkötvény-adósság törlesztése
1 Hiányt finanszírozó 317 696,9
2 Lakással kapcsolatos 5 490,4
3 Pénzintézeti alapjuttatást fedezõ 900,0
5 Nulla kamatozású MNB hitel tartozás átváltott kötvényeinek
törlesztése 353 500,0
6 Tb alapok által kibocsátott kötvények visszavásárlása 5 648,4
7 UNIVERSITAS kötvények törlesztése 3 000,0
3 Egyéb hiteltörlesztések
1 MÁV pénzügyi szanálása miatti adósságtörlesztés8 062,1
3 Helyi önkormányzatok által (a közalkalmazotti törvény
végrehajtásának fedezetéül)
felvett hitelek törlesztése 2 829,5
5 Fövárosi infrastruktúrális hitel törlesztése2 553,7
6 STRABAG hitel törlesztése 467,7
4 Árfolyamkülönbözetbõl származó MNB-vel szembeni 1 606 400,0
nulla kamatozású, lejárat nélküli adósság törlesztése
XLIII. fejezet kiadásai összesen: 748 071,01 606 655,9
BEVÉTELEK
XLII. A KÖLTSÉGVETÉS NEMZETKÖZI HITELFELVÉTELEI ÉS KÜLFÖLDI
ADÓSSÁGÁNAK TÖRLESZTÉSE
1 A költségvetés külföldi hitelfelvételei
2 Hitelfelvétel nemzetközi pénzügyi szervezetektõl és külföldi
pénzintézetektõl
1 Világbanki hitelek felvétele 9 409,0
2 EBB hitelek felvétele 7 407,8
4 KfW hitelek felvétele 2 875,0
6 Japan's Overseas Economic Cooperation Fund (OECF) hitel felvétele
2 961,0
7 EF-SAL hitel felvétele 17 850,0
XLII. fejezet bevételei összesen: 40 502,8
4. számú melléklet az 1996. évi ....... törvényhez
Helyi önkormányzatok színházi támogatása
A helyi önkormányzatok színházi támogatása 1997. évben összesen 4277,6 millió
forint.
Ebbõl:
a) Épületmûködtetési hozzájárulás 2829,6 millió forint
Költségvetési szervként, vagy közhasznú társasági formában, állandó vagy
alkalmi társulattal új produkciókat létrehozó, folyamatosan játszó
kõszínházat fenntartó helyi önkormányzatokat színházépület mûködtetési
hozzájárulás illeti meg az alábbiak szerint:
millió forint
Önkormányzatok Mûködési hozzájárulás
Békés Megyei Önkormányzat (Jókai Színház) 74,0
Heves Megyei Önkormányzat (Gárdonyi Géza Színház) 84,0
Szabolcs-Szatmár Bereg Megyei Önkormányzat 77,0
(Móricz Zsigmond Színház)
Tolna Megyei Önkormányzat 27,0
(Deutsche Bühne)
Veszprém Megyei Önkormányzat 89,0
(Petõfi Színház)
Zala Megyei Önkormányzat 85,0
(Hevesi Sándor Színház)
Debrecen Megyei Jogú Városi Önkormányzat 118,0
(Csokonai Színház)
Önkormányzatok Mûködési hozzájárulás
Dunaújváros Megyei Jogú Városi Önkormányzat 13,0
(Bartók Színház)
Gyõr Megyei Jogú Városi Önkormányzat 155,0
(Nemzeti Színház)
Kaposvár Megyei Jogú Városi Önkormányzat 94,0
(Csiky Gergely Színház)
Kecskemét Megyei Jogú Városi Önkormányzat 84,0
(Katona József Színház)
Miskolc Megyei Jogú Városi Önkormányzat 118,0
(Nemzeti Színház)
Pécs Megyei Jogú Városi Önkormányzat 140,0
(Nemzeti Színház, Harmadik Színház)
Sopron Megyei Jogú Városi Önkormányzat 77,0
(Petõfi Színház)
Szeged Megyei Jogú Városi Önkormányzat 149,0
(Nemzeti Színház)
Székesfehérvár Megyei Jogú Városi Önkormányzat 49,0
(Vörösmarty Színház)
Szolnok Megyei Jogú Városi Önkormányzat 90,0
(Szigligeti Színház)
Tatabánya Megyei Jogú Városi Önkormányzat 35,0
(Jászai Mari Színház)
Budapest Fõváros VIII.kerületi Önkormányzata
(Bárka Színház) 35,0
Budapest Fõvárosi Önkormányzat
(Bp. Bábszínház, Fõvárosi Operettszínház,
József Attila Színház, Katona József Színház,
Kolibri Színház, Madách Színház,
Mikroszkóp Színpad, Radnóti Miklós Színház,
Thália Színház, Új Színház,Vidám Színpad,
Vígszínház) 1236,6
Összesen: 2829,6
b) Mûvészeti tevékenység kiadásaihoz való hozzájárulás 1178,0 millió forint
A helyi önkormányzatokat költségvetési rendeletükben tervezett színház
támogatási elõirányzatuk arányában a mûvészeti kiadásokhoz való hozzájárulás
illeti meg. Igénybevételének rendjét a mûvelõdési és közoktatási miniszter
1997. január 31-ig rendeletben szabályozza.
c) Bábszínházak mûvészeti támogatása 80,0 millió forint
A helyi önkormányzatokat önálló bábszínházak után mûvészeti támogatás illeti
meg az általuk fenntartott, költségvetési szervként vagy közhasznú társasági
formában mûködõ, az a) pontban nem szereplõ bábszínházak részére, a fenntartó
önkormányzatok költségvetési rendeletében tervezett támogatási elõirányzat
arányában. Igénybevételének rendjét a mûvelõdési és közoktatási miniszter
1997. január 31-ig rendeletben szabályozza.
d) Színházak pályázati támogatása 190,0 millió forint
E támogatást a Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium pályázati felhívása
alapján a helyi önkormányzatok által fenntartott - az a) pontban nem szereplõ
-, illetve az általuk támogatott szabadtéri színpadok, nemzetiségi színházak,
valamint színházi vállalkozások és alternatív mûhelyek igényelhetik. Az e
célra felosztható támogatási összeg 190,0 millió forint, amelynek megoszlása
a következõ:
Szabadtéri színházak 60,0 millió forint
Nemzetiségi színházak 35,0 millió forint
Színházi vállalkozások, alternatív mûhelyek 95,0 millió forint
Az elosztásról kuratórium dönt. A támogatás az önkormányzatot illeti meg.
5. SZAMU MELLEKLET AZ 1996. EVI .... TÖRVENYHEZ
A HELYI ÖNKORMANYZATOK ALTAL FELHASZNALHATO
KÖZPONTOSITOTT ELIIRANYZATOK
millió forint
Kiemelt elõirányzat
száma Cél Igénybevétel feltételei Támogatási keret
1. Lakossági közmûfejlesztés A közmûfejlesztések támogatásáról szóló 2500
támogatása módosított 89/1991. (VII.12.) Korm. rendelet
alapján igényelhetõ.
2. Határátkelõhelyek Igényelhet támogatást: 150
fenntartásának, valamint a) minden határátkelõhelyet (kivéve a vasúti
határnyiladék tisztításának átkelõt) fenntartó települési önkormányzat
támogatása az 1996. évi forgalom (ki- és beléptetési
adatok) alapján;
b) határnyíladék tisztítására minden
szárazföldi határsávval rendelkezõ
települési önkormányzat a Belügyminisztérium
Határõrség Határrendészeti Igazgatóságai
által települési önkormányzatonként
visszaigazolt határhossz alapján 65 ezer
Ft/km/év összeggel;
c) a vízi határszakasszal rendelkezõ települési
önkormányzatok a határjelek láthatóságának
biztosítására 100 Ft/határjel összeggel.
Az igényeket a Belügyminisztériumhoz kell
benyújtani 1997. március l5-éig a megyei
TÁKISZ-on keresztül.
Kiemelt elõirányzat
száma Cél Igénybevétel feltételei Támogatási keret
3. Körjegyzõség támogatása A körjegyzõség (a közös képviselõtestület, 600
a körjegyzõi feladatokat ellátó nagyközség,
város) székhelye szerinti önormányzat
polgármestere nyújthatja be az igényt a
Belügyminisztériumhoz a megyei TÁKISZ-on
keresztül egy évben kétszer, június 20-áig
és november 20-áig utólag.
Új körjegyzõségnél a megalakulást követõ
hónap 1-jétõl jár a támogatás.
Minden körjegyzõséget megillet egy
meghatározott, azonos összegû támogatás. A
körjegyzõséget alkotó községek és ezek
állandó lakosságának számától függõen
differenciáltan a körjegyzõség további
támogatásban részesülhet. A differenciált
támogatás rendjét a Belügyminisztérium
állapítja meg és teszi közzé 1997. január
31-éig.
4. Települési folyékony hulladék Igényelheti minden helyi önkormányzat, 230
ártalmatlanításának támogatása amely lakossági folyékony települési
hulladékgyûjtést ártalmatlanítás céljából
saját önkormányzati szervezetével végez,
vagy külsõ vállalkozóval végeztet. A
támogatás az összegyûjtött és a
szabályozott lerakóhelyek által igazolt
ártalmatlanított lakossági folyékony
hulladék után köbméterenként - ÁFA-val
együtt - 106 Ft. Igényelhetõ utólag, az
önkormányzathoz beérkezett, elõzõek szerint
igazolt és az önkormányzat által
felülvizsgált számlák alapján, minden
negyedévet megelõzõ hónap 20-áig a
Belügyminisztériumtól a megyei TÁKISZ-on
keresztül.
Kiemelt elõirányzat
száma Cél Igénybevétel feltételei Támogatási keret
5. Pincerendszerek és természetes a) Pincerendszerek esetén: 840
partfalak veszélyelhárítási
munkálatainak támogatása Igényelheti azon - veszélyeztetett közterülettel
rendelkezõ - település önkormányzata, amely a
település szakszerûen kidolgozott komplex
veszélyelhárítási programját és ezen belül annak
1997-re vonatkozó munkatervét a
Belügyminisztérium Településfejlesztési és
Lakásügyi Fõosztályához benyújtotta.
A támogatásban részesülõ veszélyelhárítási
munkákról (pincékrõl és kapcsolódó
létesítményekrõl), valamint a támogatásnak a
település vállalt önrészesedését is figyelembe
vevõ mértékérõl - a sürgõsség és a védendõ
közvagyon mérlegelésével - tárcaközi bizottság
dönt.
Az ilyen célokra engedélyezhetõ összes támogatás
összege maximálisan 500 millió Ft.
b) Természetes parfalak esetén:
Igényelheti az a települési önkormányzat, ahol a
természetes partfalak mozgása a települést
különösen veszélyezteti és amely önkormányzat a
Belügyminisztériumnak az érintett
társminisztériumokkal egyetértésben 1997. január
31-éig megjelentetett részletes támogatási
feltételei szerint - az abban közölt határidõig -
támogatási igényét benyújtja.
A támogatás összegérõl a tárcaközi bizottság
javaslata alapján a belügyminiszter dönt.
Az e célra engedélyezhetõ összes támogatás
maximálisan 340 millió Ft.
Kiemelt elõirányzat
száma Cél Igénybevétel feltételei Támogatási keret
6. Lakossági víz- és Az elõirányzat azoknak a települési 3000
csatornaszolgáltatás önkormányzatoknak a támogatására szolgál,
támogatása amelyeknél az önkormányzati, az állami és más
szolgáltatók által végzett lakossági közmûves
ivóvízellátás és szennyvízelvezetés, -
ártalmatlanítás túlzottan magas ráfordítással
végezhetõ. Az igénybejelentés rendjérõl a
Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium -
az érintett társminisztériumokkal egyetértésben -
tájékoztatót jelentet meg. A támogatás összegérõl
tárcaközi bizottság dönt. A tárcaközi bizottság -
a rendelkezésére álló elõirányzat keretei között
- az érintett szolgáltatói körben figyelembe
veszi a szolgáltatás tényleges ráfordításait, az
ebben várható változásokat, valamint a lakossági
fogyasztás, illetve szolgáltatás arányait. A
tárcaközi bizottság intézkedik arról is, hogy a
szolgáltató székhelye szerinti önkormányzatokhoz
a jóváhagyott támogatás átutalásra kerüljön. A
támogatásnak a szolgáltatásban résztvevõ
települési önkormányzatok közötti további
megosztását az érintett önkormányzatoknak az
átutalást követõ 30 napon belül, saját
megállapodásuk szerint kell végrehajtaniuk;
amennyiben az elõírt határidõben a megállapodás
nem jön létre, úgy a tárcaközi bizottság dönt. A
támogatást az önkormányzatoknak a lakossági
ivóvíz- és szennyvízszolgáltatás céljaira kell
felhasználniuk, ideértve az egészséges ivóvízzel
való ellátás ideiglenes módozatait is.
Kiemelt elõirányzat
száma Cél Igénybevétel feltételei Támogatási keret
7. Rendszeres gyermekvédelmi A tartalék a szociális és gyermekjóléti 4000
támogatás tartaléka normatíva emelésére szolgál, a gyermekek
védelmérõl és a gyámügyi igazgatásról szóló
törvény életbelépésével összefüggésben. A
törvény alapján a települési önkormányzatok
részére az elosztás feltételeit a népjóléti,
a belügy- és a pénzügyminiszter együttes
rendeletben határozzák meg
.
8. Gyermeknevelési támogatás Három vagy több kiskorú gyermek családon 7000
belüli nevelési feltételeinek javítására
szolgál. A jogosultsági kört, a támogatás
mértékét "A szociális igazgatásról és
szociális ellátásokról" szóló törvény
határozza meg. Igénybe vehetõ az
önkormányzatok által már kifizetett
támogatások alapján. Az igénylés rendjét a
30/1993. (II.17.) Korm. rendelet
szabályozza.
9. Helyi önkormányzati hivatásos A támogatás önkormányzati körben történõ 200
zenekarok és énekkarok igénybevétele feltételeirõl a Mûvelõdési és
támogatása Közoktatási Minisztérium 1997. február 15-
éig ad tájékoztatást. A pályázatok
elbírálásáról kuratórium dönt.
Kiemelt elõirányzat
száma Cél Igénybevétel feltételei Támogatási keret
10. Helyi kisebbségi Azonos összegû támogatásra jogosultak az 300
önkormányzatok mûködésének 1997. január 1-jén mûködõ helyi kisebbségi
általános támogatása önkormányzatok a települési önkormányzaton
keresztül, valamint a kisebbségi települési
önkormányzatok.
A támogatás a kisebbségi önkormány-zatokat
mûködési költségeikre illeti meg. A Nemzeti
és Etnikai Kisebbségi Hivatal intézkedik a
Belügyminisztérium útján a Magyar
Államkincstár felé a támogatásnak az érintett
önkormány-zatok részére két egyenlõ
részletben 1997. január 31-ig, illetve
1997. július 31-ig történõ átutalására.
Az évközben megszünõ kisebbségi önkormányzat
- gazdálkodásának végrehajtó szerve útján - a
támogatás rendeltetésszerû felhasználásáról a
megszûnést követõ 30 napon belül az
idevonatkozó bizonylatok becsatolásával
elszámol a Nemzetiségi és Etnikai Kisebbségi
Hivatal felé.
A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Hivatal a
Belügyminisztérium útján intézkedik a Magyar
Államkincstár felé a további folyósítás
megszüntetésérõl.
Kiemelt elõirányzat
száma Cél Igénybevétel feltételei Támogatási keret
11. Kompok, révek fenntartásának, Az elõirányzat a meglévõ közforgalmú, 100
felújításának támogatása közútpótló folyami révek, kompok és az
azokhoz szükséges parti létesítmények
felújításának fedezetére szolgál, ha az
említett eszközökön végzendõ munkákat -
kivételes esetben új eszköz beszerzését - a
mûszaki elõírások, vagy a mûszaki állapot
szükségessé teszik.
Az összegnek azon települési önkormányzatok
közötti elosztásáról, amelyeknek az említett
eszközök a tulajdonában és mûködtetésében
vannak, vagy amelyeknek közigazgatási
területén az említett eszközöket közforgalmú-
közútpótló jelleggel érvényes engedély
birtokában mûködtetik, tárcaközi bizottság
dönt. Az igénybejelentés feltételeirõl a
Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi
Minisztérium az érintett
társminisztériumokkal egyeztetett
tájékoztatót jelentet meg.
12. Szakmai fejlesztések Igényelhetik a helyi önkormányzatok a 1600
támogatása közoktatás fejlesztéséhez, megújításához, a
közoktatás számítógépes hálózatának
kiépítéséhez, mûködtetéséhez. A támogatás
részletes feltételeit a Mûvelõdési és
Közoktatási Minisztérium - a Munkaügyi
Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a
Belügyminisztérium véleményének kikérésével -
1997. március 31-éig jelenteti meg.
Kiemelt elõirányzat
száma Cél Igénybevétel feltételei Támogatási keret
13. Pedagógus szakvizsga és Igényelhetik a helyi önkormányzatok a 3400
továbbképzés pedagógus szakvizsga, továbbképzés és
átképzés szervezéséhez. A támogatás
részletes feltételeit a Mûvelõdési és
Közoktatási Minisztérium - a Munkaügyi
Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a
Belügyminisztérium véleményének kikérésével
- 1997. március 31-éig jelenteti meg.
14. Körzeti, térségi feladatok Igényelhetik a megyei 3200
támogatása (fõvárosi) önkormányzatok a Kormány által
létrehozott, továbbá a fõvárosi és a megyei
közalapítványok mûködtetéséhez, a pedagógiai
szakszolgálatok, valamint pedagógiai szakmai
szolgáltatások szervezéséhez.
A támogatás részletes feltételeit a
Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium - a
Munkaügyi Minisztérium, a
Pénzügyminisztérium és a Belügyminisztérium
véleményének kikérésével - 1997. március 31-
éig jelenteti meg.
A támogatás összegét az önkormányzat köteles
a megyei, fõvárosi, országos közalapítvány
részére átutalni.
15. Pedagógusok szakkönyv- Igényelhetik a helyi önkormányzatok az 1700
vásárlásának támogatása általuk fenntartott oktatási intézményben
közalkalmazotti jogviszonyban, pedagógus
munkakörben foglalkoztatottak után. Az
igényjogosultság részletes feltételeit és az
eljárást a Mûvelõdési és Közoktatási
Minisztérium 1997. március 31-éig
rendeletben szabályozza.
Kiemelt elõirányzat
száma Cél Igénybevétel feltételei Támogatási keret
16. Tankönyv-vásárlás támogatása A helyi önkormányzatok költségvetésében 1300
tervezett tanulói létszám alapján a
Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium
1997. augusztus 31-ig gondoskodik a
támogatási összeg normatív módon történõ
elosztásáról.
17. Érettségiztetés, Igényelhetik a helyi önkormányzatok az 300
szakvizsgáztatás támogatása érettségi és szakvizsgaelnökök
díjazásához. Igényfelmérés alapján a
Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium
határozza meg az elosztás feltételeit és
módját.
18. Gyermek és ifjúsági feladatok A támogatási keret felhasználásáról a 100
Gyermek és Ifjúsági Koordinációs Tanács
dönt.
19. Hozzájárulás a A központi költségvetés egyszeri 3500
létszámcsökkenés-sel hozzájárulást biztosít a helyi
kapcsolatos kiadásokhoz önkormányzatoknak, a feladatellátás
racionálisabb megszervezése kapcsán hozott
létszámcsökkenési döntései miatti
kötelezettségek teljesítéséhez.
A pályázat feltételeit a belügyminiszter a
pénzügyminiszterrel egyetértésben
1997. január 31-ig jelenteti meg.
20. Közgyógyellátás támogatása E törvény 43. § (7) bekezdésében foglalt 0
felhatalmazás, valamint a szociális
igazgatásról és egyes szociális ellátásokról
szóló módosított 1993. évi III. törvény
módosítása tartalmazza az elõirányzat
összegét és igénybevételének feltételeit.
Központosított elõirányzat összesen 34 020
6. számú melléklet az 1996. évi ........ törvényhez
A mûködésképtelenné vált helyi önkormányzatok kiegészítõ
támogatása
1. Vis maior esetében támogatás
A helyi önkormányzat támogatást igényelhet a rendkívüli, váratlan események
következtében felmerülõ, az önkormányzati tulajdont sújtó természeti vagy
más károk mérséklésére - figyelembevéve a biztosításból vagy egyéb módon
megtérülõ károkat-, valamint az elõre nem látható, az önkormányzat
körültekintõ gazdálkodása ellenére többletkiadásokkal járó kötelezettségek
részbeni vagy teljes elismerésére. Nem tartoznak e támogatási körbe az
elmaradt felújításból, karbantartásból eredõ, korábban megelõzhetõ károk
helyreállítását, illetve felújítási elõirányzatok pótlását célzó támogatási
igények. Nem támogathatók azok a kérelmek sem, ahol a jelzett károk
helyreállítása a helyi önkormányzattól elvárható.
A támogatási kérelmekhez mellékelni kell:
- az önkormányzat 1997. évi költségvetésérõl szóló képviselõ-testületi
elõterjesztést és rendeletet,
- a káresemények bekövetkeztét, a többletkiadások kötelezettségét tanúsító
bizonylatot (pl. kárbecslés, szakértõi vélemény, költségvetés, számla,
egyéb okirat),
- a képviselõ-testület elõterjesztését és határozatát (nyilatkozatát) arra
vonatkozóan, hogy az önkormányzat saját erejébõl - részben, vagy
egészében - a vis maior helyzetét nem tudja feloldani.
A kérelmet - mellékletekkel - a helyi önkormányzatok 2 példányban a
Pénzügyminisztérium Önkormányzati és Területfejlesztési Fõosztályának
küldik meg.
A támogatás odaitélésérõl a pénzügyminiszter és a belügyminiszter együtt
dönt.
A támogatás rendeltetésszerû felhasználásáról - annak megtörténtét követõ
30 napon belül - a helyi önkormányzat az idevonatkozó bizonylatok
becsatolásával a Pénzügyminisztériumnak köteles elszámolni.
Önhibán kívül hátrányos helyzetben lévõ (forráshiányos) helyi
önkormányzatok támogatása.
A forráshiányból eredõ jelentõs ellátóképesség-csökkenés esetén az önhibán
kívül hátrányos pénzügyi helyzetben lévõ helyi önkormányzatok kiegészítõ
támogatást igényelhetnek. E támogatást csak az az önkormányzatat
igényelheti amely a normatívan képzõdõ forrásokon túl a saját források
maximális feltárására (helyi adóztatás, vagyonhasznosításból származó
jövedelmek, stb.) és a kiadások lehetséges csökkentésére tett intézkedések
(pl. intézmények társulásos mûködtetése, körjegyzõség, hatósági feladatok
társulás útján való ellátása) mellett sem képes a kötelezõ önkormányzati
feladatok ellátására, valamint az 1990. december 31. elõtti hitel-,
kötvénykötelezettség és azok 1997. évben esedékes kamatai teljesítésére.
Nem igényelhet támogatást ezen a címen az a helyi önkormányzat amely:
a) helyi adó bevezetésérõl nem döntött,
b) felhalmozási célú kiadást tervez, ideértve az 1991. január 1. után
felvett fejlesztési célú hitel törlesztését és kamatait, kivéve ha ennek
a teljes forrása kifejezetten erre a célra kapott támogatás, lakossági
befizetés, egyéb felhalmozási bevétel vagy átvett pénzeszköz,
c) intézményeit is ideértve, 3 hónapra, vagy ennél hosszabb idõre
lekötött tartós bankbetéttel, vagy legalább ilyen idõtartamra szóló,
bank által kibocsátott értékpapírral, állampapírral rendelkezik,
d) az egészségügyi, szociális, oktatási intézmények intézményenkénti
kihasználtsága az 50 %-ot nem éri el, kivéve azt a települési
önkormányzatot, ahol intézménytípusonként csak egy intézmény üzemel,
e) az alacsony kihasználtsággal mûködõ intézményeinek társulás útján
történõ közös fenntartását nem kezdeményezte.
A forráshiány összegének megállapításánál csak a kötelezõ önkormányzati
feladatok 1996. évi tényleges mûködési kiadásait - az 1997. évi
költségvetési törvénybõl fakadó kötelezettséggel, továbbá az államháztartás
alrendszereitõl átvett kötelezõ feladatok elõirányzatának összegével
növelten - lehet figyelembe venni.
A helyi önkormányzatok igényüket a Pénzügyminisztériumhoz a TÁKISZ-okon
keresztül nyújthatják be. A TÁKISZ-okhoz való beérkezés idõpontja:
- 1997. április 30.
- 1997. szeptember 30.
Az igénylést a következõ dokumentumokkal kell megküldeni (az 1997. elsõ
félévre vonatkozó dokumentumok csak a második határidõre szükségesek)
- az 1996. évi költségvetés végrehajtásáról, az 1996. évi önkormányzati
pénzmaradvány megállapításáról és felhasználásáról, az 1997. évi
költségvetésrõl és az
- 1997. elsõ félévi beszámolóról szóló képviselõ-testületi elõterjesztés
és rendeletet, illetõleg határozat,
- az 1990. december 31. elõtti hiteltartozás és kamatai 1997. évet érintõ
kötelezettségének igazolásáról szóló banki bizonylat,
- mûködési célú évenbelüli hitelek és azok kamatainak (kivéve a munkabér -
hitelek) igazolásáról szóló banki bizonylat,
- a képviselõ-testület nyilatkozata a c)-e) pontokban foglaltak
igazolására.
A TÁKISZ-ok az elõzõekben jelzett határidõket követõ 30 napon belül a
rendelkezésre álló dokumentumok és helyi ismereteik alapján rövid elemzést
készítenek a figyelembe vehetõ forráshiány összegére. A kérelmeket és azok
mellékleteit 2 példányban a Pénzügyminisztérium Önkormányzati és
Területfejlesztési Fõosztály részére megküldi.
A kérelmek döntés-elõkészítése során - indokolt esetben - a
Pénzügyminisztérium és Belügyminisztérium további információkat kérhet az
önkormányzatoktól, vagy az illetékes TÁKISZ-tól. A támogatások
odaítélésérõl készített közös javaslatot a pénzügyminiszter és a
belügyminiszter bemutatja az Országgyûlés Önkormányzati és Rendészeti
Bizottságának. Ezt követõen támogatásuk odaítélésérõl a pénzügyminiszter és
a belügyminiszter együtt dönt. A döntésüket - évenként két alkalommal - a
Magyar Közlönyben teszik közzé. Az átutalás - a nettó finanszírozás
keretében - a közzététel hónapjáig idõarányosan járó támogatásra szólóan
egy összegben, a további rész havi ütemezésben történik.
3. Állami támogatás a tartósan fizetésképtelen helyzetbe került helyi
önkormányzatok adósságrendezésére irányuló hitelfelvétel visszterhes
kamattámogatására az adósságrendezés alatt mûködési célra igényelhetõ
támogatásra, valamint a pénzügyi gondnok díjára.
a) A visszterhes kamattámogatás iránti kérelmet nyújthat be az a helyi
önkormányzat, amely a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról
szóló 1996. évi XXV. törvényben szabályozott eljárás keretében az
egyezséget pénzintézeti hitellel teremtette meg.
A visszatérítendõ kamattámogatás összege legfeljebb a jegybanki
alapkamat + 1 % mértékig nyújtható. A kamattámogatás
kamatmentes. Visszatérítését a hitel lejáratát követõ évben kell
megkezdeni. A kamattámogatás visszatérítésének idõtartama nem lehet
hosszabb, mint a hitel futamideje. A kérelemhez mellékelni kell a
pénzintézeti hitelrõl kötött megállapodást, az önkormányzat saját
forrásaira és a fizetõképességére vonatkozó nyilatkozatot, a
kamattámogatás visszatérítéséhez elõkészített megállapodás tervezetét és
az ezeket bizonyító okiratokat.
b) Az adósságrendezés megindítását követõen, az adósságrendezési eljárás
idõtartama alatt a forráshiányból eredõ jelentõs ellátóképesség-
csökkenés és az e törvény 6. számú mellékletének 2. pontjában foglalt
feltételek fennállása esetén a helyi önkormányzat támogatást
igényelhet. E támogatást csak az a helyi önkormáyzat igényelheti, amely
a számára nettó módon folyósított normatív állami hozzájáruláson,
személyi jövedelemadón és egyéb állami támogatáson túl a saját források
maximális feltárására és a kiadások lehetséges csökkentésére tett
intézkedések mellett sem képes a válságköltségvetésben vagy a mûködési
válságtervben foglalt feladatok ellátására.
A visszterhes kamattámogatás és a mûködési támogatás igénylésének és
elbírálásának rendjét a helyi önkormányzatok adósságrendezési
eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény végrehajtásának egyes
kérdéseirõl szóló 95/1996. (VII.4.) Korm. rendelet 10-14. §-ai
rögzítik.
A kérelmek döntéselõkészítése során indokolt esetben a
Belügyminisztérium és a Pénzügyminisztérium további információkat kérhet
az önkormányzatoktól, vagy az illetékes TÁKISZ-tól.
c) A helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásában közremûködõ
pénzügyi gondnokok díjához állami támogatás vehetõ igénybe.
A pénzügyi gondnokok díjának folyósításáról - a bíróság díjmegállapító
végzésének jogerõre emelkedését követõen - a belügyminiszter intézkedik
a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi
XXV. törvény végrehajtásának egyes kérdéseirõl szóló
95/1996. (VII.4.) Korm. rendelet 9. §-a alapján.
A pénzügyi gondnok díjának összege 1997-ben legalább 500 ezer forint,
legfeljebb 2500 ezer forint.
7. számú melléklet az 1996. évi ....... törvényhez
Helyi önkormányzati hivatásos tûzoltóságok támogatása
Hivatásos önkormányzati tûzoltóságot fenntartó helyi önkormányzatok állami
támogatásának feltételei:
A hivatásos önkormányzati tûzoltóság állami támogatásának megállapítása - az
egyes ellátási körzetekhez tartozó térségek eltérõ természeti és épített
környezeti adottságai miatt - több elemes normatíva alkalmazását indokolja.
A tûzoltási, a tûzmegelõzési és a mûszaki mentési feladatok ellátásának
feltételeit leginkább jellemzõ alábbi szakmai mutatók és azokhoz kapcsolódó
normatívák alapján történik az egyes érdekelt önkormányzatok állami
támogatásának megállapítása:
1. A személyhez kötõdõ juttatások és járulékok alapján számított támogatás
összegét a létszámnormatíva (948 873.- Ft/fõ), illetve a hivatásos
önkormányzati tûzoltóparancsnokság 78/1995. (VI.27.) Kormányrendeletben
meghatározott létszámának szorzata adja.
2. A tûzoltóságok mûködtetési (dologi) kiadásai alapján számított támogatást
a) a tûzoltó laktanyák üzemeltetésénél a telekkönyvi nyilvántartásban,
illetve a használatba vételi engedélyekben bejegyzett alapterület és az
1 m2-re vetített normatíva (2000 Ft) szorzatának-,
b) a tûzoltó jármûvek üzemeltetésénél az 59/1995. (V.30.) Kormányrendeletben
tûzoltóparancsnokságonként meghatározott tûzoltó jármûvek számának, és a
jármûvek 3 év átlaga alapján számított futásteljesítményének, valamint az
üzemeltetési és karbantartási normatíva (41.- Ft/km) szorzatának-,
c) a különleges szereknél (magasból mentõk, daruk, mûszaki mentõ szerek, por
és habbal oltó jármûvek) az 59/1995. (V.30.) Kormányrendeletben
tûzoltóparancsnokságonként meghatározott jármû-szám, illetve az évi
rendszeres és kötelezõ mûszaki felülvizsgálat átlagos normatívája
(250 000.- Ft/db) szorzatának-, a Fõvárosi Tûzoltó Parancsnokságnál
használt speciális szerek (búvárszerek, tûzoltó hajó, 50 tonna feletti
daru, légzõbázis eszközei) mûszaki felülvizsgálatának kiadásaihoz, az
ország egész területére kiterjedõ ellátási kötelezettség miatt, az
eszközök jogszabályban meghatározott száma és a szerenkénti kiegészítõ
normatíva (225 000.- Ft/db) szorzatának-,
d) a mûködéssel kapcsolatos egyéb dologi kiadások fedezetéhez (irodaszer,
tisztítószer stb.) a 78/1995. (VI.27.) Kormányrendelet szerinti létszám és
a számított (68 600 Ft/fõ) normatíva szorzatának összege adja.
3. A készenléti szolgálattal nem rendelkezõ hivatásos önkormányzati
tûzoltóparancsnokságok állami támogatására a 78/1995. (VI.27.)
Kormányrendeletben megállapított létszám alapján 1 210 000 Ft/fõ
normatívával számított összeg áll rendelkezésre.
4. A hivatásos önkormányzati tûzoltóparancsnokságokat fenntartó
önkormányzatokat a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény alapján - az
illetménypótlékok 1997. november 1-jei bevezetése miatt, a
Belügyminisztérium felmérése szerint - 1997. évben együttesen 79 824 ezer Ft
többlettámogatás illeti meg a normatív módon számított összegeken felül.
8. sz. melléklet az 1996. évi ...... törvényhez
Kiegészítõ hozzájárulás a nemzeti, etnikai kisebbséghez tartozók óvodai
neveléséhez, iskolai neveléséhez és oktatásához, továbbá a két tanítási nyelvû
középiskolai oktatáshoz
1. Nemzeti, etnikai kisebbséghez tartozók
a) óvodai neveléséhez 19 500 Ft/fõ
b) általános iskolai, középiskolai, szakiskolai,
szakmunkásképzô iskolai oktatásához 23 000 Ft/fõ
A helyi önkormányzat a 3. számú mellékletben meghatározott hozzájárulás
mellett normatív hozzájárulást igényelhet az általa fenntartott nevelési-
oktatási intézményben a nemzeti, etnikai kisebbséghez tartozók részére
szervezett óvodai neveléshez, iskolai neveléshez és oktatáshoz. A kiegészítõ
támogatás akkor igényelhetõ, ha az óvodai nevelés, iskolai nevelés és oktatás
a mûvelõdési és közoktatási miniszter által kiadott vagy jóváhagyott nemzeti,
etnikai kisebbségi nevelési, nevelési-oktatási terv, program alapján
folyik. Nem jár a hozzájárulás abban az esetben, ha az óvoda, általános iskola
olyan településen mûködik, amelyen nem alakult helyi kisebbségi önkormányzat,
illetve nincsen kisebbségi szószóló, kivéve, ha legalább nyolc ugyanahhoz a
nemzeti, etnikai kisebbséghez tartozó szülõ kezdeményezte az óvodai nevelés,
iskolai oktatás indítását. Ha az óvoda, iskola olyan településen mûködik,
amelyen nem alakult helyi kisebbségi önkormányzat, illetve nincsen kisebbségi
szószóló a hozzájárulás akkor vehetõ igénybe, ha az országos kisebbségi
önkormányzat véleménye alapján az nemzeti, etnikai kisebbségi feladatot lát
el.
2. Kiegészítõ támogatás a nemzeti, etnikai kisebbségi óvodai neveléshez,
iskolai oktatáshoz 18 000 Ft/fõ
A helyi önkormányzat az óvodai nevelés, iskolai nevelés és oktatás
megszervezéséhez az 1. pontban meghatározott hozzájárulás mellett igényelheti
e hozzájárulást a következõ feltételek együttes megléte esetén:
a) az óvodai gyermeklétszám a nevelési év elsõ napján a 60, az iskolai
tanulólétszám a tanítási év elsõ napján a 130 fõt nem haladja meg,
b) a nevelési-oktatási intézményben ugyanazon az évfolyamon csak egy óvodai
csoport, iskolai osztály van,
c) az óvodai csoportot, iskolai osztályt a közoktatásról szóló törvényben
meghatározott maximális létszám ötven százalékánál kisebb gyermek, tanulói
létszámmal tudja índítani megfelelõ gyermek, tanuló jelentkezésének hiánya
miatt.
3. Két tanítási nyelvû középiskolai oktatás 5 000 Ft/fõ
A helyi önkormányzat a 3. számú mellékletben meghatározott hozzájárulás
mellett normatív hozzájárulást igényelhet az általa fenntartott nevelési-
oktatási intézményben szervezett két tanítási nyelvû gimnáziumi és
szakközépiskolai oktatáshoz, ha azt a mûvelõdési és közoktatási minisztérium
által közzétett - módosított 29207/1987. (Mûv.K. 22.) számú - engedélyben
foglaltaknak megfelelõen szervezték.
Az egyes pontokon belül meghatározott normatív állami hozzájárulás 1 fõ
ellátott/oktatott létszám után csak egy jogcímen igényelhetõ.
9. számú melléklet az 1996. évi .... törvényhez
A fegyveres erõk költségvetési létszáma
A Magyar Honvédség létszáma (fõ):
MEGNEVEZÉS Létszám
tiszt 8634
tiszthelyettes és zászlós 8453
sor-, szerzõdéses és hallgatói 26 881
állomány együtt
honvédségi közalkalmazott és 11 789
köztisztviselõ együtt
mindösszesen 55 757
A határõrség létszáma (fõ):
MEGNEVEZÉS Létszám
tiszt 1955
tiszthelyettes és zászlós 5371
sorállomány 7094
határõrségi közalkalmazott és 2400
köztisztviselõ
mindösszesen 16 820
11. számú melléklet az 1996. évi . törvényhez
Az Állami Privatizációs és Vagyonkezelõ Rt. költségvetési befizetési
kötelezettségei
és a privatizációval, a vagyonkezeléssel összefüggõ
ráfordítási, tartalékolási elõirányzatai
Elõirányzat millió forint
Megnevezés 1997.
1. Költségvetési befizetési kötelezettség
- az állami vagyon privatizációja bevételébõl 60 000
- az állami vagyonnal kapcsolatos osztalék 10 000
- az adóskonszolidációs követelések értékesítése alapján 12 000
Összesen: 82 000
2. Ráfordítások
- közvetlen privatizációs és privatizációt elõkészítõ kiadások
(díjak, 12 000
jutalékok) 3500
- mûködési költségek 10 000
- jótállással, szavatossággal, kezességvállalással kapcsolatos
kifizetések 21 000
- a belterületi föld értéke alapján, az alapítói jogon
kifizetendõ, a helyi 20 000
önkormányzatokat megilletõ kifizetések 2000
- az 1989. évi XIII. tv. alapján az átalakuló társaságoknak a
priv. után
visszautalásra kerülõ 20%-os részesedés teljesítése 13 000
- a kárpótlási jegyek életjáradékra váltásával kapcsolatos
kifizetések
- reorganizációra a Kormány egyedi jóváhagyásával 1000
ebbõl éves szinten 1000 millió forint értékig, ügyletenként
200 millió forint 1000
összeghatárig az ÁPV Rt. Igazgatósága - a Kormány félévenkénti
utólagos 7000
tájékoztatása mellett - dönthet
- a gazdálkodók által okozott, vagyonfedezettel nem rendelkezõ
környezeti 360
károk és veszélyeztetések elhárításának támogatására a 90 860
Környezetvédelmi
Alapba félévente egyenlõ összegû átutalás
- Mecsek Urán veszteség fedezete
- A területefejlesztésrõl és területrendezésrõl szóló 1996. évi 12 000
XXI. törvény
rendelkezései szerint a területfejlesztés központi, valamint a
regionális és
megyei területfejlesztési tanácsok fejlesztési programjainak
támogatására
- Nem az ÁPV Rt portfóliójába tartozó volt szovjet ingatlanok
környezetvédelmi kárelhárítás
Összesen:
3. Tartalékolás
A jótállással, szavatossággal, kezességvállalással kapcsolatos
jövõbeni
kifizetésekre
ÁLTALÁNOS INDOKOLÁS
I. A KORMANYZAT GAZDASAGPOLITIKAJANAK FI VONASAI 1997. EVBEN
A.
Gazdaságpolitikai törekvések, a makrogazdasági egyensúlyviszonyok
1. Keretfeltételek
Az 1997. évi gazdaságpolitika a kormány középtávú gazdasági stratégiáján
alapul, ugyanakkor figyelembeveszi az 1996. évi gazdasági folyamatokból adódó
tapasztalatokat is. Ma úgy tûnik, hogy ez utóbbiak nem változtatnak lényegesen
az 1997. évi várható folyamatok karakterén, így gazdaságpolitika és ezen belül
a pénzügypolitika mozgásterén sem.
A gazdaságpolitika változatlanul arra törekszik, hogy folytassa az eddig
sikeresnek bizonyult stabilizációs irányzatot. (Ennek hatására az ország
fizetési mérlege a programban elõirányzott 2 milliárd USD-nél akár már idén is
lényegesen jobb lehet és 1997-ben 1,5-2 milliárd USD körül alakulhat.)
Folytatni indokolt továbbá - de kisebb mértékben, konszolidált körülmények
közt és módszerekkel - a vállalkozói szféra javára megkezdett
jövedelemátcsoportosítást is, úgy, hogy a többletjövedelem ott a szükséges
strukturális átalakulásokat elõidézõ beruházásokban testesüljön meg. (Ezt
hivatottak segíteni az 1997-re elõirányzott adópolitikai intézkedések, a
beruházások élénkítése érdekében a közelmúltban elhatározott intézkedések,
valamint az állami beruházások 1997-re elhatározott bõvítése is.) A cél tehát
nem különleges kedvezmények nyújtása meghatározott területekre koncentrálva,
hanem általában a vállalkozói szféra befektetési kedvének ösztönzése.
1997-ben a gazdaság növekedése várhatóan 2 % körül alakul, ami lehetõséget ad
- gyökeresen eltérõen a korábbi évektõl - a belföldi felhasználás szerény
bõvülésére. A belföldi keresletet globálisan korlátozó intézkedésre tehát már
nem kerül sor, így - a teljesítmények kedvezõbb alakulása mellett - a
lakossági fogyasztás már nem csökken és a reálbérek gyakorlatilag stagnálni
fognak.
Továbbra is elõtérben áll - az 1995. évi radikális stabilizációs intézkedések
hatására kialakult "árpúp" nyomán - az infláció leszorítására irányuló
gazdaságpolitika. Az idén hónapról-hónapra csökkenõ árindex mutatja, hogy ez a
törekvés reális; így ma is bizonyosnak látszik, hogy az év végére az elmúlt év
végéhez képest az árindex 20 % körül lesz. 1997-re átlagosan 18 % körüli
inflációval számolunk.
Változatlanul cél az államháztartás újraelosztó szerepének, GDP-hez mért magas
arányának csökkentése, mert ez növeli a vállalkozói szféra rendelkezésére álló
forrásokat, gyorsítja a versenyszektor potenciális növekedését, elõsegíti a
gazdaság versenyképességét. Ugyanakkor a költségvetési intézményi kör, mai
méretében és szerkezetében - a feladatok és intézményhálózat átalakítása,
egyes intézmények racionalizálása, a bevételek növelése nélkül - olyan
automatikus, az infláció által determinált kiadásnövekedést vetít elõre, amit
hosszabb távon nem lehet finanszírozni.
A jövedelempolitikában a gazdasági teljesítményekkel összhangban álló
munkajövedelem-kiáramlást kell elõsegíteni az érdekegyeztetõ fórumok
közremûködésével. Ha ez nem így történik, akkor a hazai termékek relatív
versenyképességének romlása lesz a korlátja a késõbbi tartós fellendülésnek.
A gazdaságpolitika a monetáris és fiskális politika közelmúltban
kicsiszolódott összehangoltságára épül. Sikeresnek bizonyult és fenntartandó
az elõre meghirdetett csúszó árfolyampolitika, mint a kiszámíthatóságot, az
inflációs várakozások lehûtését, a spekulációs tõkemozgások kordában tartását
szolgáló alapvetõ monetáris politikai eszköz, amely idõközben bizonyította
saját hitelességét. A kialakult mértékek elégségesek ahhoz, hogy fenntartsák a
hazai termelõk relatív versenyképességét és egyidejûleg fékezzék az inflációs
várakozásokat. A beáramló külföldi deviza által generált - a tartós, a
gazdaság fejlesztését szolgáló közvetlen külföldi mûködõtõke beáramlást
meghaladó - forintforrás-bõvülést azonban a jövõben is semlegesíteni kell a
túlzott forintlikviditás elhárítása érdekében, minél kisebb - de
elkerülhetetlenül jelentõs - kamatköltségek mellett.
Továbbra is jelentõs privatizációs bevételekkel lehet számolni, ezek a
bevételek azonban a jövõben sem költhetõk el. (Nem áll ezekkel a bevételekkel
szemben többlettermelés, azaz többlet árualap, hanem a privatizáció során az
állam reálvagyona pénzvagyonná alakul át, amit ha fogyasztásra költ el, az
vagyonvesztést és természetesen fizetésimérleg-romlást okoz.)
Mindez együtt lehetõséget teremt egy olyan kiegyensúlyozott és tartós
növekedési folyamat beindulására, amelynek a húzóereje az export és dinamikus
beruházási tevékenységen alapul. A fogyasztás csak ezeknek a tényezõknek a
hatására növekedhet - semmiképp sem fordítva.
2. Államháztartási reform
A gazdaságpolitika prioritásai változatlanok. A közelmúltban - szükségképpen -
a mennyiségi alkalmazkodást elõmozdító eszközök alkalmazása állt elõtérben,
most azonban a külsõ finanszírozás feszültségeinek oldódása nyomán a
reformjellegû változások kapnak nagyobb súlyt (pénzügyi intézményi rendszer
átalakítása, általában az Európai Unióval való konformitás javítása), amelyek
csak hosszabbtávon, de tartósan hatnak a gazdasági szereplõk viselkedésére és
ezáltal a gazdasági szerkezet átalakulására is.
Az államháztartás reformja az állam szerepének alapvetõ megváltoztatását
jelenti, túlmutat a szûken vett fiskális megszorításokon. A paternalista
típusú állami gondoskodás átalakulásával párhuzamosan, ténylegesen leépül a
túlméretezett állam, párhuzamosan pedig lépésrõl-lépésre kialakulnak a
tartósan finanszírozható állami feladatrendszerek és ezek stabil
játékszabályai.
Az állam által finanszírozott szféra reformja egyfelõl ennek a körnek a
szûkítését jelenti, másfelõl azt, hogy
- Az e körben mûködõ intézményrendszerekben fokozatosan érvényesüljenek
hatékonysági követelmények. A szolgáltatók felvállalható, szabályozott
feladatokhoz és teljesítmény-követelményekhez igazítva nyerjék el
jövedelmüket. (Nem lehet olyan helyzetet elõidézni, amikor a piaci szektorban
durván érvényesülnek a teljesítménykövetelmények, miközben a
közszolgáltatások körében ilyen kényszer nincs).
- Ki kell terjeszteni a rászorultsági elv, a célzott támogatások körét, a
mindenkire kiterjedõ kedvezmények rovására.
Az államháztartási reform heterogén, sok területre kiterjedõ, különbözõ
szakmai szempontokon alapuló átalakulási folyamatot jelent, amely már most
érinti az egészségügyi ellátást, a szociális transzfereket, a felsõ- és
közoktatást, a közigazgatást, az önkormányzatok szabályozását egyaránt. A
reformlépések
- az ún. nagy rendszerek (egészségügy-nyugdíjfinanszírozás, felsõoktatás)
mûködésének (nemcsak finanszírozásának!) racionalizálását helyezik kilátásba;
- tartalmaznak egy átfogó intézményi racionalizációt;
- és fájdalmas kiadási megszorításokat is hoznak. Így pl. a költségvetési
intézmények dologi kiadásainál nem lehet teljes egészében kompenzálni az
inflációt többlet-juttatással (illetve többlet forrással).
A nyugdíjreform eredményeképpen olyan vegyes finanszírozású rendszer
kialakítása a cél, amely három pillérbõl áll, jótékonyan ötvözi a felosztó-
kirívó és a tõkefedezeti rendszer elõnyeit, kiküszöböli a hátrányokat és ezzel
egyidejûleg garantálja az állampolgárok idõskori jövedelmének a biztonságát.
Emellett intézkedéseket kell kidolgozni a rokkantnyugdíjazás rendszerének
korszerûsítésére is.
Az egészségügy átalakítási programjának alapvetõ célja: az egyensúlyi
követelményeknek megfelelõ források felhasználásával kielégítõ feltételeket
biztosítani a népesség egészségügyi állapotának javításához. 1997-ben a
legfontosabb feladat az egészségügyi intézményrendszer strukturális
átalakítása, a szükségletek és az ellátási lehetõségek közötti különbségek
mérséklése.
Az egészségügyi rendszerben tisztázni kell a biztosítási jogviszonyok és a
nyújtott szolgáltatások kapcsolatát. Ebben az összefüggés-rendszerben kell a
lakossági térítési díjak szélesebb bevezetésének lehetõségét megvizsgálni.
1997-tõl a társadalombiztosítás stabil gazdálkodásának egyik alapfeltétele a
járulékreform, melynek segítségével szélesíteni lehet a járulékalapot és
egyenletesebbé tehetõ a különbözõ jövedelemtípusok terhelése. Természetesen
ezeknél a lépéseknél az alkotmányossági követelményeknek megfelelõen kell a
nyújtott szolgáltatásokat is kibõvíteni.
A szociális ellátásoknál 1997-ben tovább kell folytatni a célzottság és a
szelektivitás érvényre juttatását a rászorultak valós támogatása érdekében.
Ennek megfelelõen meg kell indítani a mai szétparcellázott ellátások
alapvetõen egységes jövedelem-kiegészítõ támogatássá alakítását, melynek
eredményeképpen az állampolgár adott élethelyzetbe kerülve biztosan számíthat
az állam segítségére. A jogosultságnál jellemzõen a rászorultsági elv
erõsítése szükséges, a normativitás szûkítésével együtt. Az
intézménystruktúrát pedig úgy kell módosítani, hogy a rászorulók gondjaival
olyan intézmények foglalkozzanak, amelyek e tevékenységüket nem csupán
hivatalból, hanem szolgálatként végzik.
A felsõoktatásban a képzési költségeket és az intézményfenntartást érintõ új,
normatív finanszírozási rendszer lép életbe, mely jobban igazodik az
intézmények vállalt feladataihoz és valós igényeihez. Az államilag
finanszírozott hallgatólétszám növekedésébõl adódó többletkiadások miatt a
felsõoktatás növekvõ összegû költségvetési támogatásban részesül. A
felsõoktatásnál, illetve a közoktatásban a teljesítményelv érvényesítése
tekinthetõ központi kérdésnek.
A helyi önkormányzatoknál elsõ lépésként a hatásköri és feladatszabályozást
kell átalakítani.
A reformjellegû változások nem elsõdlegesen azt célozzák meg, hogy csökkentsék
az államigazgatás terheit, de az adott körülmények között kénytelenek vagyunk
úgy megvalósítani mindezeket, hogy ez egyben az államháztartási kiadások
érdemleges szûkülését eredményezze. Egy ilyen "visszafogó reform"
megvalósítására a közigazgatás területén általában és a közszolgáltatásoknál
jó néhány területen reális lehetõség mutatkozik.
B.
A gazdálkodás vállalkozói szemszögbõl
A gazdaságpolitika kiszámíthatóbb és egyértelmûbb, továbbá lehetõleg kedvezõbb
feltételeket kíván teremteni a vállalkozások piaci helytállásához:
- A jövedelem- és pénzpolitika a stabilizáció és a versenyképesség javítása
végett szükségképpen szigorú, feszes marad, de már a lakossági, fogyasztási
kereslet csökkentésére sincs szükség, abszolút restrikció errõl az oldalról
sem rombolja a piaci kapcsolatokat.
- Az infláció, a kamatok, a vállalkozások közterhei csökkennek, mindez kedvez
a versenyképesség, a tõkefeltételek javításának.
- A strukturális átalakulás fõ irányai lényegesen egyértelmûbbé válnak.
Befejezéséhez közeledik a privatizáció és felgyorsul a pénz- és tõkepiaci
rendszer fejlõdése.
1. A vállalkozói szféra forráshelyzetének változása
Az 1995-96. évi külsõ egyensúly javulás alapvetõ tényezõje volt az
államháztartás deficitfinanszírozási igényének visszafogása. Az államháztartás
1997-ben sem bõvíti az aggregált keresletet (erre utal az elsõdleges egyenleg
és a kamatkiadások inflációs komponensének kiszûrésével számított egyenleg
is).
A teljes államháztartási deficitfinanszírozási igény azonban 1997-ben nõni fog
amiatt, hogy a gazdaságban 1995 közepétõl egy jelentõs adósságstruktúra
átrendezõdés folyik. Ennek lényege, hogy az enyhén csökkenõ összes nettó
adósságon belül csökken az állami és nõ a vállalkozói szféra aránya. Az
átrendezõdés során egyben az állam (jegybankkal konszolidált) adósságán belül
nõ a forintadósság súlya a külföldi adóssághoz viszonyítva, míg a lakosság és
a vállalkozói szféra nettó vagyonpozícióján belül viszont a külföldi források
súlya emelkedik. (Ez a vállalkozásoknál nagyobb külföldi adósságban, a
lakosságnál kisebb deviza-megtakarításban jelentkezik.) A szerkezetváltás
mögött olyan pozitív folyamatok vannak mint pl.: a forint iránti bizalom
növekedése, a vállalkozások javuló külsõ forrásbevonó képessége, a külföldiek
nagyobb bizalma.
Mindez azonban a reál vagyon változatlansága mellett az állam számára a nettó
kamatteher növekedését, míg a vállalkozásoknál e teher mérséklését, a
lakosságnál a nettó kamatbevétel növekedését jelenti nominál értékben. Az
érvényes metodika szerint ugyanis a belföldi adósságon, megtakarításon
elszámolt kamat a reálkamaton felül tartalmazza az infláció teljes mértékét
is; a devizában fennálló adósságon, megtakarításon viszont nem jelenik meg a
leértékelés hatása, ez a vagyon az adósságállomány növekményében kerül
elszámolásra. Az eltérõ elszámolás miatt az átstrukturálódás úgy jelentkezik,
hogy a kamatterhek az államnál látszólag növekednek, míg a vállalkozóknál
csökkennek, a lakosság kamatbevétele pedig nõ (azonos reál vagyoni pozíció
esetén). Mivel a portfolió átrendezés 1996-97-ben jelentõs és növekvõ (több
milliárd dollárt jelent), a kamathatás markáns és egyre határozottabban
jelenik meg. Ezért látszólag kisebb a vállalkozói szféra nettó hitelfelvétele,
de nagyobb az államháztartás deficitje és nagyobb a lakosság nettó
megtakarítása is. Így 1997-ben a vállalkozói szféra nettó forrásbevonása
csökken, az államháztartás teljes finanszírozási igénye viszont nõ az 1996.
évihez képest. Ez azonban - az elõzõek alapján - nem a kiszorító hatásnak
tudható be, hanem az adósság szerkezeti átrendezõdésének. (A strukturális
változás hatásától eltekintve a vállalatok nettó forrásbõvülése tovább tart,
azzal a lakosság nettó megtakarítása kevésbé nõne, az államháztartási deficit
lényegesen kisebb lenne, mindez a külsõ forrásbevonás forintban számolt
összegének csekély emelkedése mellett, amit a leértékelési hatás magyaráz.)
A számítások szerint a vállalkozói szféra felhalmozásra fordítható saját
forrásai (az adózás utáni eredmény és az értékcsökkenés együtt) viszont
összességében egyértelmûen és nagymértékben nõnek: 1996-ban mintegy 60-70,
1997-ben közel további 50 %-kal emelkednek. A vállalkozások saját és
hitelforrásainak együttes, jelentõs bõvítése megfelelõen alátámasztja a
beruházási fellendülést.
A meghirdetett csúszó árfolyampolitika fenntartása (fokozatosan csökkenõ
mértékekkel) továbbra is kiszámítható gazdálkodási környezetet teremt a
vállalkozások számára. A követendõ árfolyampolitika mellett a vállalatok
versenyképessége változatlan marad, miközben jelentõs könnyebbséget jelent a
csökkenõ inflációval összhangban lévõ kamatmérséklõdés.
A kamatpolitikában több szempontra kell figyelemmel lenni. A kamatoknak
továbbra is segíteniük kell a megtakarítási hajlandóság magasan tartását,
ugyanakkor el kell kerülni, hogy a deviza- és a forint-megtakarítások kamatai
közötti diszparitás túlzott deviza-beáramlást eredményezzen. (A
kamatdiszparitás azonban nem szüntethetõ meg, mivel csak így tartható a
meghirdetett árfolyampolitika.)
A gazdaság stabilizálódása eredményeként egyre inkább lehetõség van hosszabb
lejáratú forrásképzõdésre. Ez jelentõs lökést adhat a fejlesztési, beruházási
tevékenység élénkülésének, és megalapozza a vállalkozási tevékenység
bõvülésének finanszírozását, ezen belül remélhetõleg a beruházások, a
tõkefelhalmozás emelkedését, úgy, hogy - a háztartások megtakarításainak
mértéktartó emelkedése mellett - a külföld felé az ország nem támaszt az 1996.
évinél nagyobb forrásigényt. Így az elért külsõ egyensúly javulás mind 1997-
re, mind pedig - figyelembevéve, hogy a vállalkozói szektorban a
tõkefelhalmozással megalapozható a versenyképesség fenntartása, javulása -
hosszabb távra is stabilizálható.
2. A közterhek mérséklõdése
a) A kormány olyan változtatásokat kíván megalapozni és életbe léptetni a
társadalombiztosítási alapok gazdálkodásában, hogy azok egyensúlya a
járulékalapok szélesedése, de változatlan egyéni, sõt csökkenõ vállalkozói
járulékkulcsok mellett biztosítható legyen. Ez utóbbi körben a csökkenés
mértéke a mai számítások szerint 1,5 százalékpont lehet. Ez a lépés
nyilvánvalóan mérsékli a vállalkozások átlagos költségeit (a bérhányadok
eltérései szerinti szóródással), ezáltal versenyképességüket javítja, az
inflációs nyomást csökkenti.
b) A jövedelemadózással érvényesülõ átlagos adóterhelés azzal csökken, hogy
ez évtõl enyhül a valódi tõkejövedelem (osztalék) adója is, miközben
továbbra is jelentõs kedvezményt élvez a vállalkozásban maradó, a
felhalmozási célú jövedelem. Az egyéb célú jövedelem-felhasználás drágul és
változtatások történnek az adóalap védelme érdekében is.
A vállalkozói tevékenység adózása (és mögötte az amortizáció, a költségek és
a bevételek felhasználása) lényegében egységes szabályozás alapján,
semlegesebbé válik. Egyszerûsödik, áttekinthetõbbé válik a jövedelemadózás.
A felhalmozást, a külföldiek befektetéseit és az exportot illetõ eddig
odaítélt speciális kedvezmények hatálya fennmarad és néhány újabb kedvezmény
lép életbe.
3. A vállalkozókat érintõ költségvetési támogatások
A költségvetési politika alapvetõ célkitûzése az államháztartás újraelosztó
szerepének csökkentése, amely a költségvetés támogatási rendszerének az EU
normák szerinti átstrukturálását is jelenti. A piaczavaró, a
versenysemlegeséget sértõ, alapvetõen termelési célú támogatások radikális
leépítése mellett a költségvetés az EU csatlakozás jegyében, az EU támogatási
politikájával kompatibilis, a piacgazdaság fejlõdése szempontjából szükséges
területekre koncentrál, illetve ezen célokat kiszolgáló támogatási rendszer
kialakítására törekszik.
4. A csõdtörvény változása
A mûködõ vállalkozások mintegy egynegyede tartozik ma a csõdtörvény hatálya
alá. Minden ezer regisztrált szervezet közül évente 25-30 vállalkozás ellen
kezdeményeznek csõd-, illetve felszámolási eljárást. A csõdeljárásról, a
felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi IL törvény 1997.
január 1-jétõl módosul. A tervezett módosítások egyrészt az eljárások
elhúzódásának megakadályozását célozzák, másrészt bõvülnek a hitelezõk
ellenõrzési jogai. Az intézkedések a gazdaságra közvetett módon kedvezõen
hatnak.
5. A pénz- és tõkepiac feltételeinek változása
A pénzügyi kormányzat célja a pénzintézetek felkészítése arra, hogy mûködésük
megerõsítésével, teljesítményük és szolgáltatásaik színvonalának javításával
hozzájáruljanak a gazdaság fejlõdéséhez.
A vázolt célok elérése érdekében tovább folytatódik, és az állami tulajdonrész
minimálisra csökkentésével a tervek szerint 1997-ben le is zárul a
bankprivatizáció. A privatizációban elsõbbséget kapnak a szakmai befektetõk
úgy, hogy tulajdonszerzésük lehetõség szerint tõkeemeléssel történjen. Az
állami tulajdonban lévõ bankok privatizációja az érintett pénzintézetek egyedi
adottságait, lehetõségeit figyelembe véve differenciált módon történik,
továbbá fontos szempont a versenysemlegesség biztosítása, hogy a
bankprivatizáció minél szélesebb (külföldi és belföldi) befektetõi kör
bevonásával valósuljon meg.
Ezzel a megközelítéssel egy szigorú felügyeleti és szabályozórendszer
megteremtésére, illetve a bankokon belül a cégvezetés javítására irányuló
párhuzamos erõfeszítések társulnak. Ennek az összetett reformfolyamatnak
egyaránt célja egy olyan bankrendszer kialakításának ösztönzése, amelynek
jellemzõi teljes mértékben megfelelnek az Európai Unió által megállapított
tagsági követelményeknek, illetve arra készteti a magyar bankokat, hogy a
késõbbiekben sikeresen versenyezzenek az integrált európai bankhálózatban.
A magyar bankok új tulajdonosi struktúrája elõsegíti a bankvezetés szakmai
felelõsségének megerõsítését és az egyes pénzintézetek piacvezérelt
szakosodásának kibontakozását. Elõnye, hogy csökkenti a tulajdonosi felügyelet
gyakorlásából az államra háruló terheket, ugyanakkor bizonyos mértékû állami
tulajdonrész fenntartásával biztosítja a szükséges kormányzati beavatkozás
lehetõségét.
A tõkeemeléses privatizáció révén a tervek szerint mintegy 10-15 milliárd
forinttal nõ a bankszektor tõkeállománya. Ez forrás oldalról jelentõs javulást
eredményez a vállalkozások hitelezése számára. A szakmai befektetõktõl várható
szakértelem javítani fogja a bankok gazdálkodását és üzleti tevékenységét.
Ezért a privatizált bankoknál jobb jövedelmezõségre lehet számítani, ami a
kamatrés csökkentésén keresztül elõsegítheti a hitelkamatok csökkenését is.
Bõvülni fog a szolgáltatások köre, és remélhetõleg kiterjesztik a
fiókhálózatukat is, miáltal a gazdálkodók számára a szolgáltatások területileg
is elérhetõbbé válnak.
A bankrendszer az univerzalitás irányába nyit, az univerzalitásnak abban az
értelmében, hogy a befektetési szolgáltatások területén is tevékenykedhessenek
a bankok. Az ún. univerzális bankok azonban csak fokozatosan tudnak
kialakulni, ehhez a törvényi felhatalmazáson kívül ki kell dolgozniuk saját
szabályzataikat, számviteli nyilvántartásaikat, és ki kell építeniük
informatikai rendszerüket.
Mind a lakosság, mind a vállalkozások részére nyújtandó szolgáltatások köre
igen fontos új szolgáltatásokkal bõvül az új szakosított hitelintézetek
létrehozatala által.
A nemzetközi elkötelezettségek alapján a külföldi bankok fiókjai - ideértve a
pénzügyi közvetítõ rendszert is - 1998. január 1-jétõl kezdhetik meg
mûködésüket. Az erre való felkészülést jövõre úgy kell végrehajtani, hogy ez a
lehetõség is minél nagyobb mértékben hozzájáruljon a pénzügyi szolgáltatások
színvonalának javulásához és körük további kiszélesedéséhez. A feltehetõleg
számos külföldi bank által létesítendõ bankfiók mûködése még egyszerûbbé teszi
a vállalkozások számára a külföldi pénzintézetektõl való hitelfelvételt, és a
fokozódó verseny elõsegítheti a szolgáltatások díjainak csökkenését is.
A tõkepiacon javulni fog a befektetõk kiszolgálása azáltal, hogy az új
hitelintézeti törvény a bankoknak is lehetõséget ad az azon való megjelenésre.
Az értéktõzsde és az árutõzsde között megteremtõdik az átjárhatóság
lehetõsége.
6. A privatizációs folyamat
Az 1995. évi XXXIX. törvény elõírásai szerint az 1995-ben felgyorsult
privatizációs folyamat jelentõs eredménnyel járt, az energiaszektor, az
infrastruktúra és a feldolgozóipar jelentõs társaságai magánkézbe kerültek. Az
ún. egyszerûsített technikával lebonyolított, kisebb társaságok értékesítése
is elõrehaladt. Erõteljes elõkészítõ munka folyt a kárpótlási jegyekkel
szembeni vagyonkínálat megalapozására és a társadalom-biztosítási
önkormányzatok részére történõ ingyenes vagyonjuttatás megoldása érdekében.
1996. I. felében a privatizáció lendülete folytatódott, meghirdetésre kerültek
a még privatizálható erõmûvi társaságok. Elkészültek a privatizációs
elképzelések, a pályázati kiírások is a vagyonkezelés, a reorganizáció révén
elõkészített vállalkozások és egyes pénzintézetek privatizációjára. Átadásra
kerül a társadalombiztosítási önkormányzatok részére számításba vett vagyon
döntõ többsége, és a kárpótlási jegyek felhasználását is több tíz milliárd
forint értékû vagyonkínálat segíti elõ.
Az 1995-96. évi privatizációs folyamatok eredményeként -a kormányzat szándéka
szerint - 1997-ben az állam vállalkozói vagyona értékesítésének folyamata
döntõ mértékben lezárul, de egy-egy társaság, illetve a pénzintézetek
privatizációja áthúzódhat 1998-ra is. A vállalt garanciális és szavatossági
kötelezettségek teljesítésére az 1996-ban megkezdett pénztartalék-képzés
folytatása szükséges. A tartós állami tulajdonban mûködõ vagyonrészek
hatékonyságának javítása érdekében a reorganizáció folytatódik.
A többségi állami tulajdonban maradó vállalkozásoknál, a foglalkoztatás és
bérpolitika vonatkozásában, az általános gazdaságpolitikai követelmények
figyelembevétele mellett, mérlegelni kell az adott gazdasági terület
gazdálkodására vonatkozó perspektivikus elgondolásokat, valamint a területre
jellemzõ egyéb sajátosságokat. Ezért a többségi tulajdonosi jogokat gyakorló
szerv vezetõjével - a kormányzat gazdaságpolitikájával összhangban lévõ -
konkrét elgondolásokat ki kell dolgoztatni.
7. Versenyképesség
A termelékenység a gazdasági rendszerváltás elsõ éveiben igen gyorsan javult.
Az utóbbi néhány évben azonban ez évi 2-3 %-ra mérséklõdött, mivel a
foglalkoztatottak száma már kisebb ütemben csökken, mint korábban. Jövõ évre a
foglalkoztatottak létszámát tekintve jelentõs változások nem várhatók, azaz a
termelékenység növekedése a gazdasági teljesítmény (2 % körüli) emelkedésébõl
származik. Erre a javulásra szükség is van a versenyképesség szempontjából.
A fajlagos munkaköltségen alapuló versenyképességi mutató eddigi javuló
tendenciája ugyanis (az MNB kísérleti számításai szerint) már lefékezõdni
látszik. Jövõre még inkább így lesz, mert az eddigi javulást a reálbérek
csökkenése is alátámasztotta. Csak arra lehet számítani, hogy a munkaköltségek
aránya a GDP-n belül valamelyest továbbra is csökken.
1997-tõl a versenyképesség javulásának fõ tényezõi a termelékenység
növekedése, a vállalkozások továbbra is várhatóan mértéktartó bérgazdálkodása,
s az erre rakódó közterhek csökkenése.
C.
Az életkörülményeket meghatározó tényezõk, társadalmi hatások
A lakosság életkörülményeit a demográfia, a foglalkoztatási viszonyok
alakulása, a gazdaságpolitika életszínvonal-politikára vonatkozó fõbb
elképzelései és ezen belül az államháztartási reform 1997-ben megvalósuló
lépései határozzák meg.
A népesség 1997-ben várhatóan mintegy 30-35 ezer fõvel csökken. A
termékenységi és halandósági folyamatokban a kedvezõtlen tendenciák
fennmaradnak. A fiatalok gyermekvállalási hajlandóságát az életpálya kilátás,
a munkahelyszerzés, a jövedelmi perspektíva határozza meg, amelyben érdemi
változásra rövid távon nem lehet számítani.
A munkaerõpiac jellemzõje a munkaerõ kínálat mérsékelt növekedése lesz. Ezt
enyhíti a felsõoktatási intézményekben továbbtanulók számának emelkedése. A
nyugdíjkorhatár felemelése a munkaerõpiacot egyelõre nem befolyásolja
jelentõsen. A munkaerõ-forrásként szóba jöhetõ (gazdaságilag aktív korú és
munkavállaló inaktív korú) 6,2 millió fõbõl kb. 4 millió foglalkoztatott,
mintegy 500-520 ezer regisztrált munkanélküli, és kb. 100 ezer passzív
munkanélküli prognosztizálható. A foglalkoztatásban továbbra is jellemzõ lesz
a tartósan munkanélküliek és az ismételten munkanélkülivé válók magas
létszáma. 1997-ben azonban életbe lépnek olyan új átképzést és foglalkoztatást
kombináltan biztosító rendszerek, amelyek néhány régióban csökkentik a
foglalkoztatási feszültségeket és átmeneti vagy tartós foglalkoztatást
biztosítanak. A központi költségvetésbõl 1997-ben kb. 5 milliárd forint a
közmunkák finanszírozását, a munkanélküliek foglalkoztatását fogja segíteni.
A lakossági jövedelmeket döntõen a keresetek alakulása fogja meghatározni, a
keresetek átlagos növekedése 17 % körül lesz. Az 1997. évi gazdaságpolitikai
programhoz készített prognózis a reálbérek csökkenésének, a versenyszféra és a
közszolgálati szféra közötti kereseti olló további elnyílásának megszûnésével,
a keresetek átlagos adóterhelésének csökkentésével számol a nominális mutatók
lehetõ legalacsonyabb üteme mellett. Ezekkel a feltételekkel a bruttó
átlagkeresetek
kb. 17 %-os növekedése van összhangban mind a verseny-, mind a közszolgálati
szférában.
A nettó átlagkeresetek az adóterhek mérséklõdésére tekintettel - 1994. óta
elõször - a bruttónál gyorsabban, 17-18 %-kal nõnek. Ez a prognosztizált
infláció mellett lehetõvé teszi a reálbérek szintentartását.
A lakosság jövedelmi helyzetét a módosuló SZJA törvény kedvezõen befolyásolja,
a változtatás minden jövedelemadó alá esõ adóalany helyzetén javít.
A nettó jövedelempozíciót befolyásolja a társadalombiztosítási kötelezettségek
jövedelemalapjának kiszélesítése, amely elsõsorban azoknak a nettó jövedelem
pozícióját gyengíti (összességében mintegy 30-40 milliárd forinttal), akik a
bérjellegû jövedelmeken kívül más forrásokból is jövedelemmel rendelkeznek,
illetve mint egyéni vállalkozók a minimálbérhez kötõdõen fizetnek járulékot.
1997-ben szûkülni fog az államháztartási reform ellátó rendszereket célzó
átalakítása miatt a korábban térítéshez alig, vagy egyáltalán nem kötött
szolgáltatások köre, és a már bevezetett térítési díjak emelkedésével is
számolni lehet. A fogyasztásban ezek a szolgáltatások egyre nagyobb szerepet
kapnak. A változások pozitívuma, hogy ennek hatására növekednek e
szolgáltatásokkal szembeni lakossági elvárások és a szolgáltatások
színvonalának javulását az igénybe vevõk jobban megkövetelik. Az így kialakuló
minõségi változásokat azonban a lakosság egy része a szolgáltatás fizetõssé
válása és eltérõ igénybevétele miatt feltehetõen szubjektíven és alulértékeli.
A nyugdíjrendszer reformja a már bejelentett korhatár módosításán túl a
nyugdíj elõtt álló rétegek helyzetét, hangulatát érdemben nem befolyásolja.
A nyugdíj kiegészítések változása következtében - elsõsorban azért, mert 1997-
re az infláció várhatóan az 1996. évihez képest 5-6 %-kal mérséklõdik - a
nyugdíjaknál reálérték növekedés valósulhat meg. Ez a változás a nyugdíjasok
helyzetére kedvezõ lesz.
Az elmúlt években kialakult jövedelem polarizálódás, munkahelyek tömeges
megszûnése miatt jelentõsen nõtt az a lakossági réteg, amely csak a
szociálpolitika hatókörében kezelhetõ. A szociális ellátórendszer az 1997. évi
átalakításokkal a rászorulók célzottabb kezelésére válik alkalmassá, azonban
az ellátásból - az átalakítások következtében - kiesõ rétegeknél
jövedelemhiány is keletkezhet. Az 1996-ban megújított létminimum számítások
reálisabb lehetõséget adnak az alacsony jövedelmû, diszponibilis jövedelemmel
nem rendelkezõ társadalmi réteg arányának újbóli meghatározására,
fogyasztásának, életkörülményeinek gondosabb feltárására.
Az 1997-es életszínvonal-politikai determinációk, intézkedések réteghatásai
nagyjából a következõkben körvonalazhatók:
A gyermek és ifjúsági korosztály helyzetét alapvetõen a családok jövedelmi
helyzete határozza meg. A családok jövedelmi helyzetének az infláció
mérséklõdésével párhuzamos stabilizálódása, továbbá az ifjúságot közvetlenül
érintõ intézkedések kiegyenlíthetik egymást (családi pótlék emelése,
eltartotti kedvezmény érvényesítése az adórendszerben, térítésköteles oktatási
szolgáltatások és tanszer költségek).
Az aktív korú népesség közérzetét elsõsorban a foglalkoztatottságban várható
változások determinálják, amelyben általános javulás a prognózis szerint
jövõre még nem lesz. 1997-ben külön gondot fog okozni a közszolgálati
szférában várható létszámleépítés.
Az aktív foglalkoztatottak anyagi helyzete a személyi jövedelemadó
változtatásának hatására javul. Az 1997. évi intézkedések tovább erõsítik a
vállalkozói jövedelmek és az alkalmazotti keresetek közötti elnyílást; e
folyamat azonban csak az eltitkolt vállalkozói jövedelmek létezése miatt jár
kedvezõtlen hatásokkal is.
Az idõskorú népesség helyzetét meghatározzák a nyugdíjhoz kapcsolódó 1997. évi
intézkedések, melyek kedvezõ hatása a már jelzett kismértékû nyugdíj reálérték
növekedés.
A nem aktív lakosság körében 1997 egyik valószínûsíthetõen kulcsfontosságú,
társadalmilag megoldandó problémája lesz a rokkant nyugdíjrendszer
átalakítása, a rokkantosítottak helyzetének, állapotának felülvizsgálata. A
tervezett módosítások társadalmi hatása döntõen azonban 1998-ban jelentkezik.
II. A KÖLTSEGVETES-POLITIKA CELJAI
A költségvetés-politika a gazdaságpolitikai program érvényesítésének
meghatározó eszközrendszere, s mint ilyen, szoros kölcsönhatásban áll a
társadalompolitikai és a makrogazdasági feltételekkel, azok elérni kívánt
paramétereivel. A központi költségvetés követelményeit és mozgásterét a
gazdaságpolitikai prioritások, az azokat motiváló intézkedések, illetve a
társadalmi-gazdasági elvárások határozzák meg.
Az elkövetkezõ idõszakban tehát a költségvetési politika fõ irányelveit a
gazdaságpolitika felsorolt prioritásai alapvetõen meghatározzák. Szükség van
az egyensúlyi pozícióknak - a lehetõségek szerinti - további javítására,
mégpedig az állami szerepvállalásnak egy átgondolt, a reform kereteiben
történõ csökkentése mellett.
E feladat nehézségét fokozza, hogy a költségvetési politika mozgástere egyre
szûkebbé válik. Az adóterheket csökkenteni kellene (erre mind a társasági
adónál, mind pedig a személyi jövedelemadónál lényegében sor is kerül), amit
csak részben ellensúlyozhatnak a kedvezmények szûkítésére, az adóbehajtás
szigorítására, valamint a feketegazdaság visszaszorítására irányuló, az 1997.
évi adópolitikánkban megfogalmazódó intézkedések. A kiadási oldalon jelentõsen
determinálja a mozgásteret a központi és helyi intézményrendszerben a - 17 %-
os átlagkereset növekedéssel számoló - kötelezettség-vállalás teljesítése. Így
költségvetés oldaláról bevételszûküléssel és nehezen kezelhetõ kiadás-mérséklõ
politikával kell számolni.
Napjainkban egy államháztartás és alrendszereinek pozícióját GFS szemléletben
értékelik.
A számítás alapelve a tõke jellegû pénzmozgás kiszûrése mind a bevételi, mind
a kiadási oldalon. Tehát az összes bevétel nem tartalmazza sem a nemzetközi,
sem a hazai piacon felvett hiteleket, s a kiadásokból kiszûrésre kerülnek a -
korábban keletkezett - adósságok tõketörlesztései, valamint az értékpapír
visszavásárlására fordított kiadások. A GFS egyenleg számításánál figyelembe
vett bevételekben azonban a privatizációs bevételek is megjelennek.
A GFS egyenleg tehát a folyó bevételek és a folyó kiadások viszonyát mutatja.
A nemzetközi gyakorlatban az államháztartás hiánykövetelmény-szintjének
mérésére használt metodika. Az IMF megállapodások egyik pontja is ezt a
mutatót érinti, azzal az eltéréssel, hogy az IMF-vel kötött megállapodás GFS
egyenleg-követelménye nem veszi figyelembe a privatizációs bevételt.
Az elsõdleges egyenleg kiszámításánál a kiinduló pont a GFS rendszerû hiány
(pozíció). Ez a bevételek és a kiadások között figyelmen kívül hagyja az ú.n.
finanszírozási tételeket (financing items), így a
- bel- és külföldi hitelfelvételekbõl és értékpapír-kibocsátásokból származó
összegeket, illetõleg a korábban fölvett bel- és külföldi hitelek adott évi
törlesztését, valamint az adott évi értékpapír-visszavásárlásokat;
közülük a magyar rendszer a külföldi hiteleket 1995-ig, a törlesztéseket és
értékpapír-visszavásárlásokat 1994-ig szerepeltette a bevételek, illetõleg a
kiadások között.
- az elõzõ év végéig felhalmozódott betétek (pénzmaradványok) tárgyévben
felhasznált részét, illetõleg a tárgyévi betétállomány- (pénzmaradvány-)
növekedést.
A GFS rendszerû hiány az elsõdleges egyenleg meghatározásához a következõ
tételekkel kerül korrigálásra: adósságszolgálati bevételek között elszámolt,
szorosan vett kamatbevétel; nemzetközi pénzügyi kapcsolatok, illetõleg
adósságszolgálati kamat- és járulékos kiadások között elszámolt, szorosan vett
kamatkiadások, valamint az MNB és a központi költségvetés közötti elszámolási
változatai.
Az egyensúly javítása, az infláció mérséklése a vállalkozások hitelhez jutási
feltételeinek javítása igényli a költségvetési hiány szigorú keretek között
tartását. A mintegy 301,6 milliárd forint összegû GFS hiány van összhangban a
belsõ jövedelmi folyamatokkal.
A központi költségvetés kiadási oldalát és egyensúlyi helyzetét is alapvetõen
az adósságszolgálati kiadások határozzák meg. A belföldi és a külföldi
államadóssággal kapcsolatos folyó kiadások összege 1997. évre ugrásszerûen
megemelkedik, s meghaladja a 800 milliárd forintot. Ez a kiadás volt az elmúlt
évek legdinamikusabban növekvõ kiadási tétele, tekintettel arra, hogy a folyó
költségvetési hiányok korábbi években felhalmozódott összege mellett az elmúlt
években adósság-átvállalásra is sor került.
A központi költségvetés jövedelemcentralizációja, azaz az elsõdleges bevételek
GDP-hez viszonyított aránya 1996. évhez képest csökken. A központi
költségvetésben centralizált folyó jövedelmek aránya tehát mérséklõdik. Ezzel
párhuzamosan szûkül a központi költségvetés újraelosztó szerepe is, mivel az
elsõdleges kiadások GDP-hez viszonyított aránya mérséklõdik.
A központi költségvetés bevételi oldalának belsõ szerkezete az utóbbi évek
tendenciáival azonos irányba változik. A fogyasztáshoz kapcsolt adók és a
lakosságtól származó befizetések aránya növekvõ, a gazdálkodó szervezetek
befizetései pedig csökkenõ tendenciájúak. 1997. évben, bár a gazdálkodó
szervezetek befizetései összegszerûen nõnek, a prognosztizálható javuló
nyereségre vetítve a fajlagos befizetési kötelezettség azonban mérséklõdik.
Az elkövetkezendõ években a gazdaságpolitikai célok megvalósításában a
költségvetés-politika két kiemelt fontosságú területe az államháztartási
reform és a költségvetési egyensúly követelmény-szintû alakítása. Ahhoz, hogy
a gazdaságpolitikai célok teljesülhessenek a költségvetés-politikában a
következõk érvényre juttatása szükséges:
- tovább kell csökkenteni az államháztartás kiadásainak a GDP-hez viszonyított
arányát, melyhez a pénzügyileg vállalható feladat-, szervezet- és
finanszírozási struktúrát korszerûsíteni kell,
- az államháztartás elsõdleges egyenlegének az idei tervezettel azonos mértéke
révén a hiányt alacsony szinten kell tartani,
- mérsékelni kell mind a vállalkozások, mind pedig a lakosság közterheit,
- a szükséges állami feladatellátás feltételeit az intézmények, a kapacitások
és a mûködési mechanizmusok gyors racionalizálásával, jogszabályok, egyedi
döntések felülvizsgálatával kell biztosítani,
- az állami szerepvállalás átalakítása érdekében részben nagyléptékû
rendszerszerû változtatásokkal, részben az egyes területeken végrehajtásra
kerülõ átfogó racionalizálási lépésekkel folytatni kell az államháztartási
reformot.
A költségvetés-politika által behatárolt kereteken belül meghatározott
területek jelentõs támogatásemelésével néhány többletfeladatok teljesítésére
is mód lesz. Ezek a következõk
1. A központi költségvetési szervek körében 1997. évben többletfeladatokat
kell megvalósítani mindenekelõtt a felsõoktatás, a kutatás, a közbiztonság,
az igazságszolgáltatás és - a feketegazdaság visszaszorítása céljából - az
adó-, pénzügyi, munkaügyi ellenõrzés, euro-atlanti integráció elõkészítése
területén, ami az elõirányzatok differenciált alakításának egyik eleme.
- A felsõoktatás az államilag finanszírozott hallgatólétszám növekedésébõl,
valamint a felsõoktatásról szóló törvény módosításával bevezetésre kerülõ
új finanszírozási konstrukciókból adódóan részesül növekvõ összegû
költségvetési támogatásban, ugyanakkor nem halasztható a költségtakarékos
forrásfelhasználás feltételeit megteremtõ átalakulási feladatok megoldása.
- Megindulhat a kutatási és fejlesztési ráfordítások GDP-hez mért arányának
javítása az egyetemi és az akadémiai költségvetési kutatástámogatásoknak,
a mûszaki fejlesztési forrásoknak - a Mûszaki Fejlesztési Alapprogram
célelõirányzat révén való - jelentõs növelésével, valamint a
vállalkozásoknál a szabályozókkal ösztönzött bõvülésével. Megkezdõdik az
akadémiai kutatóhálózat és a kutatásfinanszírozás reformja.
- A közbiztonsági ágazatban az inflációt kissé meghaladóan bõvülõ
költségvetési elõirányzatok hatékony felhasználása számos új, illetve
eddig halasztani kényszerült feladat megvalósítására nyújt módot. A
pénzügyi többletforrások mellett szükséges megtakarítási követelményeket
is érvényesíteni, amelyeket a megnövekedett feladatok végrehajthatósága
támaszt.
- A feketegazdaság elleni küzdelem a technikai eszközök folyamatos
korszerûsítését, egyes feladatoknál a létszám bõvítését igényli. Emiatt
jelentõs többletforrás került átcsoportosításra az adó- és pénzügyi
tevékenység, valamint a munkaügyi ellenõrzés megelõzésére és az
intézményrendszer továbbfejlesztésére.
- Az igazságszolgáltatás mûködési feltételei kedvezõbbé válnak az
illetmények (pótlékkal együtt) átlagon felüli mértékû emelésével, az
ítélkezésben közremûködõk díjazásának növelésével, illetve a fogva
tartottak ellátásának, foglalkoztatásának javításával.
- Az euro-atlanti integráció elõkészítése céljából (kommunikációs stratégia,
belsõ-piaci integráció, Integrációs Államtitkárság, állat- és növény-
egészségügyi, valamint mezõgazdasági minõsítési feladatok EU konform
átalakítása, összehasonlító statisztikai rendszer kialakítása, a
honvédelem területén a NATO-hoz való felzárkózás megkezdése) az állami
szerepvállalást a költségvetés kiemelt területként kezeli azzal, hogy a
feladatra külföldi források igénybevételét is javasolja.
2. Az 1997. évi költségvetés kiemelt céljainak legfontosabb pénzügyi
eszközét a központi beruházások jelentik. A központi beruházási kiadások
1997. évi elõirányzata - a makrogazdasági tendenciákat alapul véve - az
1996. évi elõirányzathoz képest mintegy 28 %-kal nõ. Ebbõl jelentõs összeg a
tartós munkanélküliek közmunka jellegû foglalkoztatására szolgáló
beruházások céljait segíti. Az átlagosnál nagyobb forrásbõvüléssel lehet
számolni az infrastruktúrában, a területi kiegyenlítést és az export célú
termelést segítõ beruházások területén. E kiemelt területek, illetve
feladatok fejlesztésénél alapvetõ követelmény a részletes szakmai program,
illetve a kormányzati beruházás megfelelõ, gazdasági hatékonyság
megítélhetõségét biztosító elõkészítettsége. Ebbõl következik, hogy az egyéb
központi beruházások fedezeteként rendelkezésre álló források növekedése is
megközelíti az ez évi elõirányzat növekedés mértékét.
A központi beruházások ilyen arányú és volumenû bõvülése elõsegíti a
gazdasági növekedéshez szükséges infrastrukturális feltételek megteremtését,
ugyanakkor ennek révén az infrastruktúra mennyiségi és minõségi mutatói
közelíthetõek az Európai Unió elvárásaihoz.
3. A költségvetési politika középpontjába az átállás idõszakában azt az
elsõdleges egyenleget kell állítani, amely az államháztartás kamatbevételek
és kiadások, illetve MNB kapcsolata nélküli egyenlegét tartalmazza. Ez a
mutató adhat reális képet és kiindulópontot az elkövetkezõ évek
költségvetési politikájának alakításában, a tervezett költségvetés által
kiváltott reálhatások összehasonlító becslésében.
III. ADOPOLITIKAI CELKITûZESEK, AZ ADORENDSZER FIBB VALTOZASAI,
ADOBESZEDES
A gazdasági növekedés adórendszerbeni ösztönzése és az árnyékgazdaság
fokozatos visszaszorítása az adószint és a megtermelt jövedelmek
centralizációjának érdemi csökkentését tenné szükségessé. Ugyanakkor amíg a
gazdaság aktuális állapotából, az állami kötelezettség-vállalásokból
levezethetõ kényszerítõ körülmények, a jövedelemcentralizáció okai fennállnak,
az adórendszernek még a költségvetés mai terjedelméhez igazodó bevételi
igényét kell elsõdlegesen kielégítenie. Az adórendszernek így a jövõ évben az
államháztartási egyensúly diktálta rövid távú bevételi kényszer és a hosszabb
távú célokat szolgáló, de már rövidebb távon is érzékelhetõ centralizáció-
csökkenési követelményeket egyidõben kell érvényre juttatnia.
Az adópolitika 1997. évi alapvetõ célja, hogy a költségvetés mozgásterén belül
csökkentse a nominális adó- és járulékszinteket, elsõsorban a személyi
jövedelemadó és a társadalombiztosítási járulék rendszerében.
A gazdaság- és költségvetés-politikai célokkal összhangban a jövedelemadókban
az 1997. évi módosítási javaslatok három alapelvre összpontosítva kerültek
kidolgozásra:
- a tõkefelhalmozás és a megtakarítások ösztönzése;
- a közteherviselés aránytalanságainak az egyensúlyi követelményeket is
figyelembevevõ kiigazítása;
- az adózásba bevont jövedelmek arányának bõvítésével megalapozott általános
adószint csökkentéséhez a tényleges jövedelem kimutatásában való érdekeltség
erõsítése, az adóalap csökkentését eredményezõ költség-elszámolási
lehetõségek szabályainak szigorítása.
Ezeknek az alapelveknek alárendelten - a társasági adóban és a személyi
jövedelemadóban egyaránt - olyan vállalkozásbarát elemek szerepelnek, amelyek
biztosítják, hogy mindaddig, amíg a megtermelt jövedelem a hazai gazdaság
vérkeringésében finanszírozza az akkumulációt, addig viszonylag alacsony adó
terhelje azt, és csak a személyes fogyasztásra kivont jövedelem progresszív
adóztatására kerüljön sor.
A társasági adónál - tekintettel az általános adómérték nemzetközileg is
alacsony szintjére - szakmailag az adókedvezmények megszûntetése lenne
indokolt. A vállalkozók szemszögébõl viszont az adórendszer hosszabb távú
kiszámíthatóságának jogos igénye miatt a ma meglévõ adókedvezmények
fenntartására, sõt - a kiemelt gazdaságpolitikai célok körében - 1997. évi
kismértékû bõvítésére irányul a szabályozás.
A személyi jövedelemadóban a kedvezmények, mentességek leépítése mellett az
adóterhelés általános csökkentése, progresszivitásának mérséklése ugyan
megvalósítható volna, de ez egyes jövedelemtulajdonosok esetében komoly
társadalompolitikai problémákat okozna. Így a személyi jövedelemadó rendszere
még 1997-ben is tartalmaz - sõt az elõzõ évihez képest tágabb körben -
szociálpolitikai kedvezményeket. Az ezek miatt bekövetkezõ bevételcsökkenést
adóalap bõvítési intézkedésekkel kell ellensúlyozni.
Tovább nõ 1997-ben a forgalommal arányos adók súlya a központi költségvetésen
belül oly módon, hogy a fajlagos adómértékek sem az általános forgalmi adóban,
sem a fogyasztási adóban nem növekednek. A költségvetési elõirányzat nem
számol az általános forgalmi adó rendszerén belüli kedvezményes kulcsból
történõ átsorolással sem. A tételes fogyasztási adók valorizációja a
prognosztizált fogyasztói árszint növekedés alatt marad, sõt a jövõ évi
szabályozás - az EU ajánlásainak megfelelõen - egyes termékcsoportokban a
fogyasztási adó csökkentésével, illetve megszüntetésével számol.
Az adórendszerbeli javasolt változások az elõzõeken túlmenõen figyelembe
veszik a nemzetközi integrációs törekvésekkel kapcsolatban vállalt egyéb
kötelezettségeket, mint például a vámterhek csökkentését is.
Az adóbeszedési tevékenység hatékonyságának növelése érdekében a
törvénymódosításokban az adóelkerülést szûkítõ törvényi alapelvek rögzítése, a
rendelkezések szigorítása, valamint az adóhatóság jogosítványainak erõsítése
jellemzõ. 1997-ben kiemelt hangsúlyt kap az adóbeszedési munka hatékonyságának
növelése, az adóalapok szélesítése, az árnyékgazdaság visszaszorítása, a
kintlévõségek csökkentése, az ellenõrzési szint javítása. A megnövekedett
feladatokhoz az adó- és vámbeszedési apparátus technikai és személyi
feltételeinek megerõsítésére is sor kerül.
IV. A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES ELIIRANYZATAI
1. BEVETELI ELIIRANYZATOK
1.1. Gazdálkodó szervezetek befizetései
Társasági adó
1997. évtõl megszûnik a 23 %-os kiegészítõ adó, a vállalkozásban maradó
nyereséget mindössze 18 %-os lineáris adó terheli. Új elem a 20 %-os
osztalékadó bevezetése, melyet azonban csak a vállalkozásból kivont, és
külföldre kivitt osztalék után kell fizetni.
A vállalkozások által eddig megszerzett adókedvezményeken túl - a
gazdaságpolitikai célok ösztönzése érdekében - 1997. éveben új adóalap-,
illetve adót csökkentõ kedvezmények bevezetésére is sor kerül. Így például új
elem az adóalap csökkentési lehetõségek között a kutatás-fejlesztési
ráfordítások 20 %-ának figyelembe vétele. A szakképzésben való részvétel
adóalap csökkentõ hatása duplájára növekszik. Új adókedvezmény segíti a
kiemelt térségben, vállalkozási övezetben megvalósuló infrastrukturális
beruházásokat, valamint az 1 milliárd forintot meghaladó szállodai
beruházásokat is.
A gazdálkodó szervezetek 1997. évben várhatóan 120 milliárdos nagyságrendû
társasági adót fizetnek a központi költségvetésbe. Az adózás elõtti
nyereségben - az 1996. évihez képest - közel 50 %-os mértékû növekedés
prognosztizálható.
A vállalkozások a 18 %-os mértékkel számított adóból várhatóan 40 milliárd
forintnyi társasági adót - adókedvezmény címén - visszatarthatnak.
Bányajáradék
Ezen a címen 1997-tõl kezdõdõen már csak a bányajáradékból származó bevételek
tervezhetõk, melyek összege 18 milliárd forintban prognosztizálható.
Vám- és import befizetések
A vámbevételek alakulását alapvetõen a GATT és a szabadkereskedelmi
megállapodások határozzák meg. Az import forgalom mintegy 70 %-át kitevõ
szabadkereskedelmi megállapodásokkal érintett termékkörben a hazai piac és a
termelési kapacitások védelme szempontjából érzékeny, ún. lassított
vámlebontású áruk körében a vámtételek 1995. óta 10, illetve 15 %-kal
csökkennek, 2000-ben pedig meg is szûnnek. Az egyéb, normál vámlebontású
termékek esetében a vámtételek már 1997-ben sem érvényesíthetõk. A vámkezelési
díj és a statisztikai illeték mértéke jövõre további 1-1 %-kal csökken, így a
GATT megállapodással érintett országokból származó import-temékekre megszûnik.
Mindezek összhatásaként az EU csatlakozásnak és egyéb nemzetközi
megállapodásnak megfelelõen a vám- és import bevételek 1997-ben az 1996. évi
befizetéshez képest csökkennek.
Játékadó
A központi költségvetés játékadóból származó bevétele 1997. évben 11,1
milliárd forintra tehetõ, mely az 1996. évi elõirányzatot 3,8 milliárd
forinttal haladja meg.
Az adóbevétel növekedése egyrészt a pénznyerõ automaták II. kategóriájában
várható, másrészt a játékkaszinók esetében az egyéb jövedelmek adóztatásának
korrekciójára tett javaslathoz kapcsolódik. A liberalizált sorsolásos játékok
területén szintén van esély a forgalom növekedésére, amennyiben az állami
játékszervezõk megfelelõ kínálatot alakítanak ki.
Egyéb befizetések
Egyéb befizetés címen az 1996. évi elõirányzat 13 milliárd forint befizetést
írt elõ, 1997-ben viszont összesen 25,7 milliárd forint költségvetési bevétel
prognosztizálható. Ezen a jogcímen kerülnek elszámolásra egyrészt az APEH
részére biztosított felhatalmazások eredményeként az általános forgalmi adó
kiutalások szigorításából, illetve a jövedéki termékek forgalmazóinak fokozott
ellenõrzésébõl, a visszaigénylést tartalmazó személyi jövedelemadó bevallások
revíziójából, a társasági adó ellenõrzésébõl eredményeként megállapított
adóhiányhoz kapcsolódó bírságokból, pótlékokból, valamint a nem az APEH
hatáskörébe tartozó vámból, illetékbõl és adók pótlékából származó bevételek.
1.2. Fogyasztáshoz kapcsolt adók
A fogyasztáshoz kapcsolt adók 1996. évi elõirányzata együttesen 752 milliárd
forint volt, az 1997. évi pedig 894 milliárd forintban tervezhetõ, melybõl az
általános forgalmi adó 627 milliárd forint, a fogyasztási adó pedig 267
milliárd forint.
Általános forgalmi adó
Az általános forgalmi adó 1997. évi elõirányzata - az adóbeszedési
eredményjavulással együtt - az 1996. évihez képest, mintegy 22%-kal, 114
milliárd forinttal nõ.
Az általános forgalmi adó bevétel növekedési üteme - a makrogazdasági
mutatóknak megfelelõen - a vásárolt fogyasztásban, a lakossági beruházásoknál
és az egyéb vásárlásnál eltér egymástól. A növekedés döntõ része a vásárolt
fogyasztás folyó áras emelkedésébõl származik. A lakossági beruházásokra esõ
általános forgalmi adó befizetés várható 15 %-os emelkedésén túl a
legalacsonyabb növekedés az intézményi dologi kiadások és beruházások után
prognosztizálható.
Fogyasztási adó
A fogyasztási adó 1997. évi elõirányzata 267 milliárd forintban tervezhetõ,
ami az 1996. évi elõirányzathoz képest 28 milliárd forintos növekedést mutat.
Ebbõl a legnagyobb többlet a tételes adók valorizációjából adódik. Növeli még
az adóbevételt a fogyasztási adó szigorúbb ellenõrzése, valamint a törvény
tervezett szigorítása.
Várhatóan 3 milliárd forint körüli fogyasztási adó kieséssel jár viszont - az
Európai Unió ajánlásának megfelelõ - egyes termékcsoportokat érintõ (pl.
csokoládé, rágógumi, pörkölt kávé, nemes fémek) adómérték csökkentés, illetve
adó megszüntetés. E kiesést nagyjából ellensúlyozza az adócsökkentéssel
érintett termékek legális forgalmának várható volumennövekedése.
1.3. A lakosság befizetései
Személyi jövedelemadó
A személyi jövedelemadó törvény 1997. évi módosításának eredményeként a
progresszív adózás alá esõ jövedelmek átlagos adóterhelése másfél
százalékponttal csökken.
Az adóterhelés csökkenését elsõsorban az adótábla sávjainak széthúzása és a
progresszió mérséklése eredményezi. Megszûnik az ún. "kettõs adótábla", amely
a bérjellegû jövedelmeket az egyéb jövedelmekétõl eltérõen adóztatta. A bérbõl
és fizetésbõl élõk kedvezményezett adóztatásának megszüntetése azonban nem
indokolt
- például a költségelszámolás lehetõségének hiánya miatt -, de egyszerûbb
technikai megoldást igényel. Ennek érdekében a bérjövedelemmel rendelkezõk
adójóváírással élhetnek, amelynek mértéke várhatóan a bér 18 %-a, de
legfeljebb évi 43 000 forint. A számítások szerint a nettó jövedelem az
adósávokban nem csökken.
A tervezet szerint a progresszív adóból igénybe vehetõ kedvezmények köre
egyetlen elemmel bõvül, az eltartói kedvezménnyel, a fogyatékosok kedvezménye
pedig havi 200 forinttal növekszik, a természetbeni étkezés adókedvezménye
azonban megszûnik.
Az egyéni vállalkozók 1997-tõl egységesen csak a személyi jövedelemadó
szabályai szerint adózhatnak, viszont adóztatásuk harmonizál a társasági
adóéval. Az átalányadózás lehetõsége az egyéni vállalkozók körében továbbra is
fennmarad, és korlátozott körben bevezetésre kerül a tételes átalányadózás.
A tõkejövedelmek adózása - a tõke- és munkajövedelmek adóterhelésének
közelítése érdekében - szigorodik.
A leírtak alapján az államháztartás személyi jövedelemadóból származó bevételi
elõirányzata várhatóan 531 milliárd forint lesz, amelybõl az önkormányzatok
részesedése 135,7 milliárd forint, a központi költségvetést pedig 395,3
milliárd forint illeti meg.
Illeték és egyéb lakossági befizetések
Az 1997. évi illeték-bevételi elõirányzat 29.900 millió forintos összegben
tervezhetõ. Ebbõl 15.500 millió forint az illetékhivatalok által beszedett
vagyonszerzési illetékbevételek központi költségvetést megilletõ 50%-a,
illetve az ingatlannyilvántartási eljárási illeték 90%-a, 14.400 millió forint
pedig az illetékbélyeggel befizetett államigazgatási és bírósági eljárási
illetékek összege.
Az 1996. évi 26,9 milliárd forintos elõirányzathoz képest jelentkezõ 3
milliárd forintos többletbevételt a vagyonszerzési illetékek forgalmi érték
miatti növekedése (1,7 milliárd forint), továbbá az egyes államigazgatási
eljárásokért fizetendõ illetéktételek (útlevél, általános tételû illeték stb.)
mértékének emelése, a bírósági eljárásokért fizetendõ illetékek perérték
miatti emelése eredményezi (1,3 milliárd forint).
Az egyéb lakossági befizetések - adóbefizetések - 1997-re 3 milliárdos
nagyságrendben tervezhetõk, ami 2,2 milliárd forinttal marad el az 1996. évi
elõirányzattól. E címen a költségvetésben egyrészt a lakossági vámbevételek
jelennek meg 1,8 milliárdos értékkel, másrészt a bérfõzési szeszadóból
származó lakossági befizetések 1,2 milliárd forintos nagyságrendben.
1.4. A központi költségvetési szervek kötelezettség teljesítése
A központi költségvetési szervek befizetései címen tervezett bevétel 4,9
milliárd forint. Ez az intézményeknek a törvényben meghatározott bevételeit
(pl.: áru- és készletértékesítést, az alaptevékenység körében végzett
szolgáltatások ellenértékét, bérleti díjbevételeket, készletek értékesítését,
vállalkozási bevételeket) terhelõ, a törvénnyel elõírt 5 %-os befizetési
kötelezettségébõl; az alaptevékenység eredeti elõirányzatot meghaladó
bevételei 50 %-ának befizetésébõl; a pénzmaradványt - a gazdálkodást
szabályozó elõírások szerint - terhelõ befizetésekbõl, a vállalkozási
tevékenység eredményét terhelõ kötelezettségbõl.
A bevételek utáni befizetési kötelezettség lényegesen mérséklõdik az 1996.
évhez képest azért, hogy a bevételek növelésében az intézmények érdekeltsége
növekedjék.
1.5. A helyi önkormányzatok befizetései
A helyi önkormányzatok normatív állami támogatásainak elszámolása során a
tervezettõl eltérõen alakuló mutatószámokhoz kötõdõ normatív állami
támogatások összegének elszámolási különbözeteibõl - amely részben állami
támogatás-többlet igénybevételét, részben az önkormányzatot megilletõnél
alacsonyabb összegû támogatás igénybevételét jelenti -, továbbá az
önkormányzatok vállalkozási befizetéseibõl, korábbi években igénybevett
céltámogatások elszámolása alapján képzõdõ visszafizetésekbõl tapasztalati
adatok alapján 3,6 milliárd forint költségvetési befizetés várható.
1.6. Elkülönített állami pénzalapok befizetései
Az Útalapnak 1997. évben fogyasztási adó visszatérítés megtérítése címen
5,6 milliárd forint összegû, a központi költségvetést illetõ befizetési
kötelezettséget kell teljesítenie, tekintettel arra, hogy a vasúti
közlekedés és a mezõgazdaság Útalap hozzájárulás alóli részleges
mentesítése a fogyasztási adó terhére kerül elszámolásra. Az Útalap
bevételeként megjelenõ hozzájárulás összegét az Útalap pedig átutalja a
költségvetésnek.
1.7. Nemzetközi pénzügyi kapcsolatokból eredõ bevételek
A nemzetközi pénzügyi kapcsolatokból eredõ bevételek összege a XL. Nemzetközi
elszámolások fejezetben 32.495 millió forint. Az elsõdleges egyenleg
számításakor a fejezet bevételeit a kamatkiadásokkal csökkenteni kell. Ezért a
központi költségvetés elsõdleges egyenlegének mérlegében a fejezet bevételi
fõösszege 27.651 millió forint.
A korábban nyújtott kormányhitelek visszatérülésébõl 24.818 millió forint
bevételt irányoztunk elõ, amibõl 23.180 millió forintot a volt rubel
elszámolású hitelek visszatérülése és 1.638 millió forintot a dollár relációjú
törlesztés képvisel.
A nemzetközi pénzügyi szervezetek által nyújtott és belföldre
továbbkölcsönzött hitelek kedvezményezettjei 2.274 millió forint tõke- és
4.844 millió forint kamattörlesztést térítenek vissza 1997-ben a
költségvetésnek.
Az XL. fejezet bevételeit növeli a Japán Kormány és a Világbank által
folyósított, közvetlenül a Magyar Államnak nyújtott segélyek mintegy 259
millió forint összegben növelik.
1.8. Állami, kincstári vagyonnal kapcsolatos bevételek
Az állami és kincstári vagyonnal összefüggõ bevételek - nagyságrendjük
jelentõségére és azonos tartalmukra való tekintettel - ezen a címen jelennek
meg együttesen, szemben a korábbi évek gyakorlatával, amikor is ezek a típusú
befizetések a költségvetési fejezeti rendnek megfelelõen különféle bevételi
címeken kerültek elõirányzásra. Az állami vagyonhoz kapcsolódó bevételek
elõirányzatának együttes összege közel 12,1 milliárd forint.
Az állami vagyonnal összefüggõ bevételek másik csoportját az osztalék-
befizetések, a koncessziós díjak, valamint a Kincstári Vagyoni Igazgatóság
befizetése jelenti.
Osztalék-befizetés várható az ÁPV Rt-tõl a kezelésében lévõ, továbbra is
állami tulajdonban maradó vagyon után 10 milliárd forint, illetve a
Szerencsejáték Rt-tõl 1 milliárd forint összegben.
A további megközelítõleg 1,1 milliárd forintnyi bevétel a koncessziós
díjakból, valamint a Kincstári Vagyoni Igazgatóság befizetésébõl származik.
1.9. Pénzintézetek társasági adója
Ezen a címen a kereskedelmi bankok, szövetkezeti pénzintézetek, biztosítók,
valamint az egyéb pénzintézeti tevékenységet végzõ cégek társasági adó
befizetése szerepel. Összességében ez az 1996. évi 9,4 milliárd forintos
elõirányzatot jóval meghaladóan, 17,5 milliárd forintban prognosztizálható.
1997-re a központi költségvetés bevételeiben a kereskedelmi bankok,
szövetkezeti pénzintézetek társasági adója várhatón 14 milliárd forintot tesz
ki. A szektoron belül továbbra is meghatározó a külföldi tulajdonú bankoknak a
bankrendszer átlagát meghaladó volumen-növekedési üteme. A költségvetési
bevételt alapvetõen meghatározó eszközminõség, illetve a hozzá kapcsolódó
tartalékolási kötelezettség várhatóan javul, így 1997-re a minõsítések után
képzett céltartalékok további felszabadításával lehet számolni. A
hitelintézetekrõl és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény tervezetében a
bankbiztonság növelése érdekében egy új tartalékolási kötelezettség kerül
bevezetésre. 1997-tõl így várhatóan a hitelintézeteknek - 3 évi feltöltési
haladékkal - a korrigált mérlegfõösszeg 1,25 %-áig általános kockázati
céltartalékot kell képezniük.
A biztosítók elõreláthatóan 1997-ben mintegy 1 milliárd forint társasági
adóbefizetést teljesítenek. Az utóbbi néhány évben folyamatos növekedés
tapasztalható a társaságok eredményét, s ehhez kapcsolódó adókötelezettségét
illetõen, így az 1996. évhez viszonyítva 0,4 milliárd forint többletbevétel
várható.
Az egyéb pénzintézeti tevékenységbõl (lízing, bróker cégek stb.) mintegy
2,5 milliárd forint befizetés prognosztizálható.
1.10. A Magyar Nemzeti Bank befizetései
A Magyar Nemzeti Bank az 1996. évi veszteséggel szemben 1997. évben jelentõs
nyereséggel számol. Ezt a költségvetés és az MNB közötti adósságkonverzió,
illetõleg a várható gazdaságpolitikai feltételek eredményezik.
Az adósságrendezés keretében a költségvetés devizaalapú tartozássá alakítja a
jegybankkal szemben fennálló, a devizatartozások átértékelõdése következtében
felhalmozódott nem kamatozó hitelek lejárat nélküli teljes állományát, továbbá
e hitelek jegybanktörvényben szabályozott mértékének felváltására a korábbi
években átadott piaci kamatozású konverziós kötvények egy részét. Ennek
következtében megszûnik a bank egyik veszteségforrását jelentõ nem kamatozó
adósságállomány; így - a költségvetési kamatterhek egyidejû növekedése mellett
- a jegybanki nyereség emelkedése várható.
1.11. Egyéb bevételek
A költségvetés egyéb költségvetési bevételek címen 1997. évre 3,5 milliárd
forint elõirányzattal számol.
A jogcímen belül a bevételek döntõ többségét az elõzõ évek költségvetési
kiadásainak (felszámolások, kártérítések, garanciák stb.) megtérülésébõl
származó, valamint egyes költségvetési szervek beruházási támogatása után
befizetett általános forgalmi adó, illetve bizonyos pótelõirányzatok
ellensúlyozására (pl. elemi károk, katasztrófa, váratlan helyzetek miatti
célokra) történõ befizetések jelentik.
1.12. A költségvetés belföldi adósságával kapcsolatos bevételek
A belföldi államadóssággal kapcsolatos bevételek alapvetõen a központi
költségvetés államháztartáson kívüli belföldi adósokkal szembeni
követeléseibõl származó törlesztési és kamatbevételeket, valamint az elõzõ
években megvalósult hitel-, adós- és bankkonszolidációhoz kapcsolódó
befizetéseket foglalja magában.
Az elõirányzott bevételek 78%-a a költségvetés kamatbevételeibõl származik. A
befizetés legnagyobb részét az MNB-vel szemben fennálló adósság rendezése
során kibocsátásra kerülõ devizakötvények egyszeri, 1997-ben esedékes kamat
visszatérülése jelenti. Ez abból adódik, hogy a kötvények felhalmozott
kamattal kerülnek átadásra, amelynek idõarányos része a költségvetést illeti
meg. A fennmaradó összeg nagyrészt a Kincstári Egységes Számla állománya,
illetve a bankkonszolidáció keretében nyújtott alárendelt kölcsöntõke után
fizetett kamatokból tevõdik össze.
Továbbra is itt kerül elszámolásra a jamburgi gázszállításból eredõ befizetés.
Az adóskonszolidációs folyamat során keletkezett állami követelésekhez
kapcsolódó ÁPV Rt befizetés tervezett bevétele 1997-ben 12 milliárd forint.
1.13. Privatizációból származó bevételek
Ez az elõirányzat foglalja magában a privatizációs bevételeknek a
költségvetést megilletõ részét, amely várhatóan 60 milliárd forint körül
alakul. Ez lényegesen alatta marad az 1996. évi befizetésnek, mivel a jövõ
évben privatizálható vagyon is jóval kevesebb lehet. Emellett az értékesíthetõ
vagyon összetétele is kedvezõtlenebb a korábbiakban privatizáltakéhoz képest.
2. KIADASI ELIIRANYZATOK
2.1. Gazdálkodó szervezetek támogatása
A gazdálkodó szervezetek támogatása 1997. évben 113,8 milliárd forint lehet,
az elõzõ évi elõirányzathoz képest 11 %-kal, 11,2 milliárd forinttal nõ. A
növekedést elsõsorban az agrárgazdasági támogatások 4,8 milliárd forintos és a
MÁV Rt. támogatásának 3,4 milliárd forintos növekedése, az Észak-kelet
Magyarországi autópálya Rt. 1,5 milliárd forintos támogatása és a Mecseki
Ércbányászati Vállalat uránbányászati tevékenységének megszüntetését szolgáló
- a Kormány döntésétõl függõen - 2,5 milliárd forintos juttatás teszi
indokolttá.
A támogatások továbbra is elsõsorban az ipart, a közlekedést (a vasúti
személyszállítást) és az agrárgazdaságot érintik.
A normatív termelési támogatás elõirányzata az elõzõ évi elõirányzathoz képest
15 %-os növekedést mutat. 1995-tõl e jogcímen már csak a megváltozott
munkaképességûek foglalkoztatását elõsegítõ 6 milliárd forintos támogatás
szerepel. E támogatási rendszer korszerûsítésre került, melynek célja: a
célszervezetek támogatásának normatív alapra helyezése, az igénylés rendjének
szigorítása, a rehabilitációs foglalkoztatás ösztönzésének erõsítése. Az 1996-
os elõirányzat növekedését a minimálbér várható szintjének és a
foglalkoztatott létszámnak az emelkedése indokolja.
Az egyedi termelési támogatás keretében, melynek meghatározása és a
felhasználás szabályainak kialakítása kormányzati hatáskörben történik
- az ipari gazdálkodó szervezetek támogatására - bányabezárás, egyéb
bányászati támogatás, borsodi térség reorganizációja - fordítható összeg
megegyezik az elõzõ évi elõirányzattal, úgy, hogy a borsodi térség
reorganizációjára fordítandó támogatás ez évtõl megszûnik, ugyanakkor a
mecseki uránbánya bezárásával kapcsolatos többletköltségek megjelenhetnek.
- MÁV Rt támogatása az 1996-ban - az Állam-MÁV Rt. szerzõdés alapján -
kialakított támogatási rendszernek megfelelõen alakul. A támogatás jelentõs
mértékét továbbra is az indokolja, hogy a MÁV Rt. igazodása a megváltozott
fuvarozási igényekhez és a gazdálkodási körülményekhez csak fokozatosan
történhet meg. Ezzel a további eladósodás és az újabb nagy összegû hitelek
felvétele elkerülhetõ lesz. A vasúti támogatásra szolgáló 30,4 milliárd
forint elõirányzatból 30,2 milliárd forint a MÁV Rt-t, 0,2 milliárd forint
pedig a GySEV-t illeti meg.
- szerepel még, közel 2,1 milliárd forintos elõirányzattal az egyéb
biztosítási kártérítésre, a mezõgazdasági biztosító egyesületek
tõkejuttatására, az Eximbank Rt. kamatkiegyenlítésére, a felszámolás alatt
álló vállalatok vállalati vagyonának megvásárlásához és a hosszúlejáratú
beruházásokhoz nyújtandó hitelekre vonatkozó kamat-támogatás illetve
támogatás.
Egyéb vállalati támogatások között a mecseki bányászatban foglalkoztatottak
kereset-kiegészítésén, baleseti járadékainak és egyéb kártérítési
kötelezettségeinek átvállalásán és az elmúlt évtizedben az egyes mezõgazdasági
beruházásokhoz nyújtott kamattérítésen kívül az úgynevezett már megszûnt, de
még járó támogatások igénybevételének forrása szerepel.
Az agrárgazdaság folyó támogatásai folyó áron az 1996. évi elõirányzathoz
viszonyítva 8 %-kal növekednek. Az agrárgazdaság exporttámogatási rendszerének
változtatása során a normatív exporttámogatás mértéke tovább csökken, a GATT
egyezményben vállalt mértékig. A kormányzat szándéka az, hogy a piacrajutást
segítõ rendszer keretében olyan eszközöket alakítson ki, amelyek megfelelnek a
vállalt nemzetközi kötelezettségeknek, de ugyanakkor biztosítják, hogy az
agrártermékek piacrajutási esélyei ne romoljanak. (A piacrajutási kedvezmény
hányada az agrártámogatások körében ezért érdemben 1997-ben nem változik.)
Megnevezés 1996. évi 1997. évi
CXXI. tv elõirányzat
Piacra jutási támogatás 37.300,0 42.300,0
Agrártermelési támogatás 16.500,0 18.000,0
Reorganizációs támogatás 7.000,0 5.300,0
Agrártámogatások összesen 60.800,0 65.600,0
2.2. A fogyasztói árkiegészítés
A fogyasztói árkiegészítés összege az elmúlt években a közlekedési tarifák
emelkedése és egyéb okok miatt számottevõen növekedett. A növekedés ütemét -
az 1997. évi költségvetési irányelvekben foglaltakra való tekintettel -
mérsékelni szükséges. A szakmai, ágazati és az adóhatósági ellenõrzés
szigorítása mellett ezt célozza a fogyasztási adóról és a fogyasztói
árkiegészítésrõl szóló törvénynek az a tervezett módosítása, amely az utazási
kedvezmények, illetve a hozzájuk kapcsolódó árkiegészítés mérsékelt
csökkentésére irányul.
2.3. Felhalmozási kiadások
2.3.1. Központi beruházások költségvetési fedezete
A központi beruházások elõirányzata az 1996. évi elõirányzathoz képest 1997-
ben 92,4 milliárd forintra emelkedik. A gazdaságpolitikai célokkal összhangban
ez azt a kormányzati szándékot fejezi ki, hogy az exportképes termelés, a
munkahelyteremtés alapfeltételeit biztosító, elsõsorban a termelõ, valamint a
nem termelõ infrastruktúra egyes beruházásai kiemelt kezelést élveznek.
A hatékony felhasználás követelményét kielégítve, csak a gazdaságpolitikával
összhangban álló, a szakmailag megalapozott, a Kormány által elfogadott új
projektek támogatására kerülhet sor, s e mellett a folyamatban lévõ
beruházások - esetenként a felgyorsításhoz szükséges - forrásai biztosíthatók.
A termelõ infrastruktúra területén a közlekedési és a vízgazdálkodási
beruházásokra az 1997. évben a központi költségvetés mintegy 5,5 milliárd
forinttal tud többet költeni. Ezen belül befejezõdhet a Budapest-Hegyeshalom
nemzetközi jelentõségû vasútvonal korszerûsítése, megkezdõdhet a szlovéniai
vasúti összeköttetés kiépítése, mely beruházásokat külföldi hitelek is
segítik. A VOLÁN társaságoknál a saját forrásokat a központi költségvetés
kiegészíti, s így folytatódhat a már évekkel ezelõtt megkezdett autóbusz
rekonstrukció. A projektek között szerepel a kombinált fuvarozás fejlesztése;
a postahivatali hálózat rekonstrukciója; a vízgazdálkodás területén a
vízminõség-védelem - a természetes vízkincs ökológiai védelme, ezen belül a
Balaton ökológiai állapotának javítása, a vízminõség javítása, illetve
megóvása -, az egészséges ivóvizet biztosító regionális vízközmû-rendszerek
fõmûveinek, a kiemelt városok és a Fõváros szennyvíztisztítási programjának, a
vízkár-elhárítás beruházásainak finanszírozása. A mezõgazdaság beruházásainál
az erdõszerkezet-átalakítás, fásítás fejlesztéseire és az öntözõ berendezések
beruházásaira 800 millió forinttal fordít többet a központi költségvetés az
1996. évihez képest.
A humán infrastruktúrában változatlan súlypont a felsõoktatás, a tudományos
szféra intézményhálózatának javítását szolgáló, illetve a szociális jellegû
beruházások megvalósítása, intézmények rekonstrukciója, korszerûsítése
(könyvtárak, mûszerek, laboratóriumok, kollégiumok, informatikai
felszerelések, szervezési beruházások stb.). A mûvelõdési és közoktatási
terület beruházásai között kiemelten kezelendõ feladatok közé tartoznak a
felsõoktatás intézményi beruházásai, ezen belül a Lágymányosi Egyetem
fejlesztései és folytatódhat a nagy múzeumok rekonstrukciója. Az egészségügy
beruházásai az intézményhálózat racionalizálásához igazodóan 1997-ben
reálértéken maradnak.
Az igazságszolgáltatás területén elsõsorban a büntetés-végrehajtás
intézményhálózatának, illetve az igazságszolgáltatás eszközrendszerének
fejlesztésében ismerhetõk el többletprogramok. A központi beruházások
elõirányzatának többlete mintegy 2.800 millió forint, mely elsõdlegesen az
elõzetesen letartóztatottak budapesti elhelyezésére szolgáló 600 férõhelyes
intézet kialakítását, a már megkezdett beruházások befejezését, a biztonsági
rendszerek folyamatos korszerûsítését, valamint a lakásépítések fejlesztését
teszi lehetõvé.
A közbiztonság beruházásai - a feketegazdaság visszaszorításával
összefüggésben is - prioritásként kezelt terület. Ezen ágazat beruházásainak
elõirányzata az 1996. évi elõirányzathoz képest mintegy 3,5 milliárd forinttal
nõ.
A központi költségvetés jövõbeli lehetõségeit is figyelembe véve lehet
megkezdeni, illetve folytatni az ország védelmének korszerûsítésével
összefüggõ fejlesztéseket. Folytatódik az ország védelmi céljait szolgáló
"KILÁTÓ I-VI. feladat" és a "Légvédelem rádiólokációs felderítõ-, információs-
és vezetési rendszer fejlesztése" kiemelt jelentõségû beruházás.
Az egyéb ágazatok közül jelentõsen mintegy 2 milliárd forinttal nõhet a
bevételeket beszedõ szervezetek központi beruházásainak elõirányzata. A
gazdasági tevékenységet segítõ szolgáltatás beruházásai szinten maradnak.
Az államhatalom és az államigazgatás területén az állami, kormányzati és
igazgatási szervek informatikai, távközlési beruházásai élveznek elsõbbséget.
2.3.2. Az állam lakáskiadásai
A költségvetés szerepét a lakásgazdaságban az állami feladatoknak az
államháztartási reform céljaihoz, módszereihez illeszkedõ módosulása határozza
meg 1997. évben. A lakásépítés és felújítás finanszírozásának fejlesztési
koncepciója olyan gazdálkodási rendszer kialakulását célozza meg, amelyben nõ
az egyéni felelõsség, az egyéni döntés szerepe, átmérséklõdik a függõség az
államtól, s munkára, vállalkozásra ösztönöz.
A koncepció alapján az 1997. évben létre kell hozni azokat a pénzügyi
intézményeket (jelzáloghitel-intézet, jelzáloglevél, lakástakarék-pénztár,
stb.), amelyek a piacgazdaság feltételei között megfelelõen finanszírozzák a
lakásépítést és felújítást, a mobilitást. Elõ kell készíteni a városi
többszintes lakóépületek tömeges rehabilitációját, a fiatal házasok
lakáshozjutási esélyeinek növelését, és javítani kell a szociális körülményeik
folytán hátrányos helyzetû rétegûek elhelyezését.
Az új lakásépítés mennyiségének, az építkezések megkezdésének és
befejezõdésének kiegyensúlyozott alakulása várható az utóbbi évek gyors és
sokszor ellentétes irányú változása után. Mind a megkezdés, mind a befejezés
harmincezret megközelítõen fog alakulni.
A költségvetés lakáscélú kiadásaiban az elõzõ évek támogatási konstrukcióból
származó elkötelezettségek aránya még mindig megközelíti a 60%-ot, így újabb
támogatási célok, formák és módszerek most még nem vállalhatók.
A magánlakás-építés támogatására fordítandó összeg 1997. évben 36,6 milliárd
forint. Ezen belül a lakásépítési kedvezményre 16 milliárd forint a várható
igénybevétel összege, 1,1 milliárd forint garancia beváltás várható az 1988.
december 31-e elõtt hatályban volt jogszabályok alapján nyújtott hitelekre. Az
1994. év elõtti években nyújtott megelõlegezett szociálpolitikai
kedvezményeknek mintegy 1,5 milliárd forintos költségvetési kihatása lesz. A
mozgássérültek lakásépítési támogatására 2 milliárd forint jut, a törlesztési
támogatásoknak 8,5 milliárd forint a költségvetési kihatása. Az önkormányzati
lakástámogatási hitelekhez kapcsolódóan 1 milliárd forint a költségvetés
terhe, az 1990. évi CIV törvény által felemelt kamatozású kölcsönök kamat-
kiegészítése 4,2 milliárd forint kiadást jelent. Az értékesítés céljára lakást
építõ vállalkozások forgóeszköz hiteleinek kamat-kiegészítésére mintegy
0,5 milliárd forint, és egyéb lakáscélú támogatásokra - köztük pl. az energia-
megtakarítást célzó felújításokra - mintegy 1,8 milliárd forint költhetõ.
A települési önkormányzatok részére - "a szociális normatíva" részeként - 9,5
milliárd forint a hozzájárulás a saját eszközeik kiegészítésére a fiatal
házasok és a rászorultak lakáshoz jutásának támogatására és 3,2 milliárd
forint a lakásfenntartás támogatására.
A "XLI. A belföldi államadósság költségvetési elszámolásai" fejezetnél
teljesülõ lakáscélú kiadások 1997. évi elõirányzata (kamatjellegû kiadások)
17,4 milliárd forint lehet.
A "XLIII. A költségvetés belföldi hitelfelvételei és belföldi adósságának
törlesztése" fejezetnél a lakáscélú államkötvények törlesztésére 5,5 milliárd
forint biztosított.
A fentieken kívül a fegyveres testületek lakásépítésére a központi beruházások
elõirányzatában mintegy 2 milliárd forint elõirányzat áll rendelkezésre.
A költségvetés lakáscélú összes kiadásának összege 1997. évben 74,2 milliárd
forint.
2.4. A társadalombiztosítás közremûködésével folyósított ellátások
A gyermeknevelési támogatásoknál 1996. májusától jellemzõen a rászorultsági
elv érvényesül, vagyis az adott ellátás feltétele, hogy az egyén/család
jövedelme ne haladjon meg egy meghatározott összeghatárt.
A családi pótléknál 1997-ben kiindulási feltétel, hogy
- a jogosultsági alsó és felsõ jövedelmi korlát nem változik;
- az alsó jövedelemkorlát (18.000 forint) felett a jelenlegi kétlépcsõs
helyett, egylépcsõs, 50 %-os mértékû családi pótlék jár;
- a családnagyság gyermekszám szerinti számbavételénél csak a családi pótlékra
jogosító, a háztartásban ténylegesen eltartott gyermekek számítanak.
A családi pótlék összege minden családtípusban (az elõbbiekkel és az
adókedvezményekkel összefüggésben) május 1-jétõl egységesen 500 forinttal nõ.
A fentiek alapján 1997-ben a családi pótlék tervezett elõirányzata az ez évi
94 milliárd forinttól eltérõen, 94,8 milliárd forint.
Az anyasági támogatás - ami a korábbi várandóssági pótlékot váltotta fel -
1997-ben várható összege 17.250 forint (miután mértéke a mindenkori öregségi
nyugdíj minimumának 150%-a). A tervezett elõirányzat - tekintettel a várható
születésszám csökkenésre - az ez évi elõirányzattal egyezõen, 2 milliárd
forint.
A gyermekgondozási segély és a gyermeknevelési támogatás összege a mindenkori
öregségi nyugdíjminimummal egyezõ (így várhatóan 1997-ben 11.500 forint). A
GYES 1997. évi elõirányzata - tekintettel a megszûnõ GYED, illetve az elõzetes
biztosítási jogviszony feltétel miatti létszám növekedésre - az 1996. évi 12
milliárd forinttól eltérõen 20 milliárd forint.
A gyermekgondozási díj - miután ilyen új ellátást 1996. májusától nem lehet
megállapítani - esetében az 1997. évi elõirányzat az 1996. évi 18 milliárd
forinthoz képest jelentõsen csökken, összege 10 milliárd forint.
A jövedelempótló és jövedelem-kiegészítõ szociális támogatások körében - az
elmúlt évekhez hasonlóan - azzal számolunk, hogy az ellátások a
nyugdíjemeléshez hasonlóan emelkednek.
A különféle jogcímen adott térítések körében a közgyógyellátásnál az ez évi
7 milliárd forint helyett 17 milliárd forint elõirányzattal számolunk azzal is
összefüggésben, hogy a közgyógyellátást teljes egészében új alapokra kell
helyezni, s ki kell terjeszteni a természetbeni egészségügyi szolgáltatásnál
bevezetésre kerülõ minimum járulékfizetés - rászorultsági alapú - önkormányzat
által történõ részbeni vagy teljes megtérítésére.
Megszûnik a nem biztosítottak utáni költségvetési átalány fizetés, mivel a
természetbeni egészségügyi szolgáltatások finanszírozása 1997-tõl teljes
egészében új alapokra kerül.
A folyósított ellátások után a társadalombiztosítási szerveket megilletõ
térítés az 1996. évi 1,4 milliárd forintról 1,7 milliárd forintra növekszik.
2.5. A központi költségvetési fejezetek támogatása
A központi költségvetési szervek körében az elõirányzatok bõvülése lehetõséget
ad az egy fõre jutó keresetek átlagosan legalább reálértéktartó színvonalához
szükséges kiadások, valamint programok, célfeladatok támogatására. Ezen
szervek javasolt támogatása céltartalékokkal együtt 509 milliárd forint.
A központi intézményi körben 1997. évben a következõ területek, ágazatok
élveznek prioritást:
- felsõoktatás,
- tudományos kutatás,
- közbiztonság ,
- feketegazdaság elleni küzdelem,
- igazságszolgáltatás,
- euro-atlanti integráció.
A priorizált feladatkörök elõirányzatait jellemzõen magukba foglaló fejezetek
1997. évi támogatása - ami az összes intézményi támogatás mintegy felét teszi
ki - több, mint kétszeres ütemben bõvül a többi fejezet elõirányzataihoz
képest. A jövõ évi makrogazdasági folyamatok, az államháztartás forrásainak -
a reform szándékainak megfelelõ - viszonylagos mérséklõdése, a költségvetés
egyensúlyi követelményeinek teljesítése az inflációs hatások mellett is
lehetõvé teszi több fontos területen a költségvetési támogatások reálértékének
tartását, új, törvényekben meghatározott kötelezettségek, valamint más
feladatok támogatását. Az intézményrendszer szolgáltatásaival szembeni
elvárások, az értéktartó illetményszínvonal feltételeinek megteremtése ezzel
együtt is általánosan szükségessé teszi, hogy a rendelkezésre álló
költségvetési elõirányzatokból - a rendszer költséghatékonyabb mûködésével
megalapozva - megtakarításokat érjenek el és átcsoportosításokat hajtsanak
végre. Az összességében reálérték körül alakuló költségvetési támogatás
pénzügyi oldalról nem jelent valamennyi területen közvetlen és erõteljes
kényszert mélyreható intézményi és tevékenységi köri racionalizálási
folyamatokra; az illetménygazdálkodással, az intézmény-mûködés szervezésével
kapcsolatban szigorú követelmények érvényesítésére. Így a felügyeletet ellátó
tárcák feladata reformintézkedésekkel megelõzni a válsághelyzetek
kialakulását, megalapozni az évközi gazdálkodást és a további évek
költségvetését.
Az intézmények támogatásának alakulásában meghatározó az illetmények
emelkedése, mert a kiadások mintegy 60 %-át a személyi juttatások és járulékai
teszik ki. Az illetményszínvonal javításához a fedezet részben finanszírozható
a központi költségvetésbõl, egy részét - szakmai követelmények
érvényesítésével, létesítménykapacitások szûkítésével, üres állások
felszámolásával, nyugdíjazással, részmunkaidejû foglalkoztatással,
teljesítményarányos díjazással megalapozható - létszám, illetve illetmény -
megtakarításból kell biztosítani. Ezt a költségvetési szabályozás keretei
között, a központi adminisztratív intézkedések nélkül célszerû elérni.
Létszámcsökkenéssel összefüggõ egyszeri intézményi többletkiadások
ellentételezésére központi végkielégítési keret szolgál. Az illetményjavítás
finanszírozásához az intézmények egyéb elõirányzatait, bevételi többleteit is
számításba kell venni.
A behatárolt támogatásnövekmény, az illetménynövelés, a nagyszámú új, illetve
bõvülõ program különféle többletköltségei miatt a dologi elõirányzatokkal való
gazdálkodásban a feszültség várhatóan növekszik. Az üzemeltetési, a felújítási
feladatok megoldása, az intézmények mûködõképességének megõrzése érdekében - a
kiadási szükségletek mérséklése, a finanszírozhatóság céljából - az intézményi
kört, illetve az általa elfoglalt létesítményhálózatot lényegesen szûkíteni
kell; az ellátott feladatok, a nyújtott szolgáltatások egy részét - ha
szükséges, jogszabályi megalapozással - le kell építeni. Szervezési
intézkedések is szükségesek a költséghatékonyság lényeges növelésére.
A közbeszerzésekrõl szóló törvény 1995. november 1-jén lépett hatályba.
Hatásáról átfogó adatok még nem állnak rendelkezésre. A közpénzekbõl
megvalósuló beszerzések teljes körû szabályozásának igénye szükségessé tette a
törvény által meghatározott értékhatár alatti beszerzések rendjének
szabályozását, továbbá a központosított beszerzési eljárás bevezetését is. Az
utóbbi eredményeként az állami fogyasztás homogénebbé válik, a nagytömegû
beszerzés következtében lényegesen alacsonyabb ráfordítások mellett. Ezen
intézkedések hatása az 1996. októberében történõ bevezetés mellett 1997-ben
lesz érzékelhetõ mértékû.
A törvény néhány szakaszának módosítása szükségessé vált, így a Kormány
irányítása alatt álló intézményi körnek lényegében az egészére ki kell
terjeszteni a központosított beszerzési eljárást. A módosítás eredményeként a
központosított eljárás intézményi körébe beletartoznak pl. a minisztériumok, a
felsõoktatási intézmények is. Ez jelentõsen szélesíti azon intézményi kört,
amelyeknél költségtakarékos beszerzések valósulhatnak meg. További igen fontos
módosítás az, amely a központosításra módot ad az egészségügy területén is,
összehangolva az egészségbiztosítás mûködési rendszerével.
A Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium költségvetésében a felsõoktatás a
prioritást - külön elismert célokra támogatást - élvezõ, de egyéb
reformlépésekkel is érintett területek közé tartozik. A felsõoktatás
költségvetési támogatása az 1996. évi 57 milliárd forinthoz képest mintegy 13
milliárd forinttal, közel 23 %-kal nõ, ami messze meghaladja az átlagos
növekedést. Az 1997. évi költségvetés a következõkre nyújt többlettámogatást:
A nappali hallgatólétszám - a korábbi magas felvételek miatt - mintegy 13.000
fõvel nõ. A hallgatók pénzbeli juttatási keretének és képzésének többlet-
elõirányzata mintegy 7 milliárd forint. Az évi 65.000 forintos hallgatói
juttatási normatíva emelésére nincs mód. A teljesítményelvû finanszírozás
keretében bevezetésre kerül a képzési normatíva, amely elsõsorban az
oktatáshoz közvetlenül kapcsolódó feltételekrõl való gondoskodást szolgálja. A
hallgatói létszám ennek alapján számított képzési többlete az állami
felsõoktatásban 2,4 milliárd forint, az egyes szakterületek szerint
differenciáltan nõ. Ezzel együtt sor kerülhet az oktatók külön minõségelvû
béremelésére, s ehhez tagoltabb bérrendszer fog tartozni. A felsõoktatásról
szóló törvénynek megfelelõen bevezetésre kerül a Széchenyi professzori
ösztöndíj. Jelentõs mértékû elkülönített elõirányzat kerül kialakításra a
kutatások támogatására (1,6 milliárd forint), továbbá az új szakok és
programok indítását, tankönyvek kiadását, taneszköz-fejlesztést szolgáló
programfinanszírozási elõirányzatban (3,4 milliárd forint).
A kulturális területen - amelynek támogatása összességében lényegében szinten
marad - a többcsatornás finanszírozási rendszer tovább erõsödik. Közel 700
millió forint célelõirányzat áll rendelkezésre közmûvelõdési, közgyûjteményi,
mûvészeti és kommunikációs feladatok központi finanszírozására. A központi
támogatás keretein belül külön pénzeszközök szolgálják az Államalapítás 1000
éves, az 1848-as forradalom és szabadságharc 150. évfordulója megünneplésének
elõkészítését (410 millió forint), az Állami Operaház szervezeti reformját
(150 millió forint), régészeti kártalanítást és a restitúciót (80 millió
forint). Ehhez a jelenlegi támogatási célok közötti jelentõs átrendezés is
szükséges.
A központi költségvetési intézményi körbõl kikerül a Helikon Könyvtár és
Kastélymúzeum, valamint a Rock Színház, de egyes feladataikat a tárca
költségvetésébõl továbbra is támogatja. A Nemzeti Kulturális Alap bevétele a
járulékalap jelentõs kiterjesztése következtében az 1996. évi elõirányzathoz
képest mintegy 80 %-kal nõ, 1997-ben a központi költségvetésbõl az Alap
támogatásban nem részesül.
Az egyházak közvetlen költségvetési támogatása több, mint 1,5 milliárd
forinttal, 25 %-kal nõ. Ezen belül a hitélet támogatása 300 millió forinttal,
a közgyûjteményeké 100 millió forinttal, a szociális intézményeké 40 millió
forinttal emelkedik. Az egyházi oktatási intézmények felújítására 100 millió
forinttal nagyobb összeg szolgál. Az egyházi oktatási intézményeket a
történelmi egyházakkal kötött közoktatási megállapodás alapján kiegészítõ
támogatás illeti meg, amelynek - 0,9 milliárd forinttal megnövelt -
elõirányzata 1,8 milliárd forint. Az egyházi intézmények rekonstrukciójának
elõirányzata 170 millió forinttal nõ. Az egyházak költségvetési támogatása
1997. évtõl a Mûvelõdési és Közoktatási Minisztérium, valamint a
Miniszterelnöki Hivatal elõirányzatai között megosztva szerepel.
A Kormány stratégiai ügynek tekinti a tudomány, a mûszaki fejlesztés
feltételeinek javítását is, ezért e területek költségvetési támogatásának
növekedésénél az általános dinamikát jóval meghaladó mértékkel számol. Ennek
alapján a hazai kutatás területén a Magyar Tudományos Akadémia költségvetési
támogatása 32 %-kal (2,3 milliárd forinttal) növekszik 1997. évben az 1996.
évi eredeti elõirányzathoz képest. Az Országos Tudományos Kutatási Alap
támogatása 19,5 %-kal, 300 millió forinttal több. A forrásbõvülés segíti az
Akadémia kutatóhálózatának átalakítását, reformját, lehetõvé teszi elõirányzat
elkülönítését a Kormánnyal való együttmûködés keretében végzett feladatokra,
az akadémikusok, a tudomány doktorai fokozott anyagi elismerését.
A mûszaki fejlesztés - az ezzel kapcsolatos kormányzati
kötelezettségvállalások finanszírozását is figyelembe véve (atomenergetikai
kutatások, találmányok nemzetközi bejelentésének támogatása stb.) - központi
költségvetési támogatása 4,4 milliárd forint. E tevékenység finanszírozásában
a vállalkozói szférának meghatározó arányt kell vállalnia. A K+F szféra
közvetlen pénzügyi támogatásán túl a társasági- és személyi jövedelemadó
törvényjavaslatokban - a már meglévõk (vállalkozási övezetben bejegyzett adózó
elsõ ízben üzembe helyezett gépeinek beruházási értéke és a befejezett
kísérleti fejlesztés terven felüli részarányának értékcsökkenése leírható az
eredménybõl) mellett - további kedvezmény került megfogalmazásra (az
adóalapot csökkenti a kutatási és kísérleti fejlesztés saját közvetlen
költségeként elszámolt összeg 20 %-a). A technikai fejlõdést elõsegítõ
beruházásokra továbbra is kedvezõ amortizációs lehetõségek (az 1995. december
31-e után üzembe helyett gépek és berendezések esetében évi 30 % az
értékcsökkenési leírás) érvényesíthetõk. Mindezek együttes forrásteremtõ
hatását milliárdokban lehet prognosztizálni.
A Földmûvelésügyi Minisztérium forrásai - az illetményemelés kihatása mellett
- az állategészségügyi, növény-egészségügyi, valamint mezõgazdasági minõsítési
feladatok EU konform feltételrendszerének, az euro-atlanti integráció
elõkészítése feltételeinek biztosításával, agrárkutatási feladatok
támogatásával, a középfokú tanintézetek tanüzemeinek kialakítása
támogatásával, valamint az 1996. évben és a korábbi években az erdõkárok
támogatása Pénzügyminisztérium fejezetnél tervezett elõirányzatának a
szaktárcához való átcsoportosításával növekednek, közel 2 milliárd forint
összegben.
A Külügyminisztérium az 1996. évi támogatási elõirányzathoz viszonyítva 1997-
ben számos jogcímen igen jelentõs, 3,7 milliárd forint többlettámogatásban
részesül. Így többek között forintleértékelés miatti többletkiadásokra,
devizaellátmányok SzJA alá vonása kompenzálására, a NATO-hoz és az EU-hoz való
csatlakozás feladataira (pl. kommunikációs stratégia, EU Integrációs
Államtitkárság, belsõ piaci integráció) szolgál a javasolt támogatási
többlet. Az 1997. június 30-tól a tárcához kerülõ kereskedelmi képviseletek
feladataiból szükségesnek ítélt állami kötelezettségek (az átszervezésekbõl
adódó megtakarítások mellett a külgazdasági feladatok ellátását egyre inkább a
vállalkozói szférának kell finanszíroznia) ellátására a Miniszterelnökségnél
külön elõirányzat áll rendelkezésre.
A Pénzügyminisztérium fejezetnél a köztartozások eredményesebb beszedése és a
feketegazdaság elleni küzdelem sikere a technikai eszközök folyamatos
korszerûsítését, egyes területeken a létszám bõvítését igényli. Így az adó- és
pénzügyi tevékenység (APEH, VPOP) összesen 6,0 milliárd forint
többlettámogatásban részesül 1997. évben. A többletfeladatok (hatékonyabb
ellenõrzési rendszer, számítástechnikai fejlesztés, illetve új
határátkelõhelyek megnyitása, jövedéki tevékenység, bûnmegelõzés) ellátása
végett az ütemezési terveknek megfelelõen év végére több, mint 3 ezer fõs
létszámnövekedés feltételei biztosítottak.
A Magyar Államkincstár 1997. évi bõvülõ feladataira, valamint az MNB-tõl
átvett vidéki fiókhálózat mûködtetésére 3.000 millió forint többlettámogatás
biztosítása vált szükségessé. Ezt a növekményt ellensúlyozza az MNB-nél
jelentkezõ megtakarítás.
A Belügyminisztérium fejezet mûködési költségvetési támogatási elõirányzata az
1996. évi eredeti elõirányzathoz viszonyítva mintegy 22 %-kal emelkedik. A
szervezett, gazdasági jellegû bûnözés elleni hatékonyabb fellépés érdekében
létesült Központi Bûnüldözési Igazgatóság anyagi feltételeinek biztosítására
1,3 milliárd forint szolgál. E támogatáson túl a rendõrség megerõsítésére,
mûködésére tartalmaz többlet-elõirányzatot a központi költségvetés, mintegy 4
milliárd forint összegben. A források lehetõvé teszik a Teve utcai objektum
mûködtetését, folytatható a rendõrképzés, jelentõs technikai korszerûsítés
indulásaként rend-, tûz-, és polgári védelmi eszközökkel bõvülhet az
eszközpark, megkezdhetõ az új személyi okmánycsalád kialakítása, továbbá
bõvülnek a rendõrség nemzetközi feladatai, megteremthetõk a stabilabb mûködés
körülményei. A hatékonyság növelését szolgálhatja továbbá a Rendõrség és
Határõrség strukturális átalakítása, valamint a rendvédelmi szervek közötti
együttmûködés fokozása.
A területi államigazgatási reform kapcsán a vonatkozó kormányhatározat alapján
- egyebek között - a fõvárosi és megyei közigazgatási hivatalok
kormányhivatalokká alakulnak át, melynek során a hivatalvezetõk törvényességi
ellenõrzése, koordinációja körébe kerülnek egyes minisztériumok területi
szervei. A reform, illetve ahhoz is kapcsolódóan a racionálisabb mûködés, a
kapacitások koncentrálása jelentõs erõforrások felszabadítását
eredményezhetik. Az intézkedések döntõ részére 1997. év folyamán kerül sor.
A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok - az illetmény növekedésén felül -
mintegy 330 millió forint mûködési többlettámogatásban részesülnek a
figyelõszolgálat megnövekedett feladataihoz szükséges fejlesztésekre, valamint
a forintleértékelés részbeni kompenzálására.
A büntetés-végrehajtás 1997. évben 11,6 milliárd forinttal gazdálkodhat, az
1996. évinél 2 milliárd forinttal, kb. 20 %-kal többel. Az illetmény emelésén
kívül 780 millió forint többlettámogatás áll rendelkezésre az élelmezési norma
emelésére, a megnövekedett felújítási feladatok ellátására, valamint az
elítélteket foglalkoztató gazdasági szervezetek - a sajátos foglalkoztatásból
eredõ - többletköltségeinek normatív ellentételezésére, továbbá a biztonságos
rabszállítás követelményeinek megfelelõ gépjármûpark kialakítására.
A Honvédelmi Minisztérium 1996. évi eredeti elõirányzathoz viszonyított
mûködési, illetve felhalmozási támogatása 22 %-kal emelkedik. Ennek révén a
gazdálkodási feszültségek csökkenhetnek. A HM országgyûlési határozat alapján
folytatja a honvédség átalakítását. Ez kiterjed a honvédség életének
valamennyi területére, melynek eredményeként fokozatosan hiteles visszatartó
képességgel rendelkezõ, a NATO katonai szervezetébe integrálható korszerû
fegyveres erõnek kell létrejönnie. Változás következik be a Magyar Honvédség
hadrendjében, szervezeti felépítésében. Módosul a harckészültség és
mozgósítás, a hadkiegészítés, az oktatás és kiképzés rendszere. Az
átalakításhoz szükséges kiadások fedezetét a vezetési szintek, szervezeti
felépítés racionalizálásából, valamint a létszámcsökkentésbõl fakadó,
többségében a tárcánál visszahagyott forrásból kell megteremteni.
A Legfelsõbb Bíróság, a Bíróságok és a Magyar Köztársaság Ügyészsége fejezetek
javasolt mûködési támogatási elõirányzata 21,7 milliárd forint, 31 %-kal
magasabb az 1996. évi eredeti elõirányzatnál. A bírói, ügyészi pótlék 1996.
május 1-jétõl 10 %-ról 35 %-ra történõ emelkedése, valamint az e területen is
érvényesülõ átlagos átlagkereset növelés következtében a személyi juttatások
javasolt elõirányzata 27 %-kal nõ az 1996. évi eredeti elõirányzathoz képest.
A mûködési feltételek javítására a három fejezetnél együttesen 0,5 milliárd
forintot tartalmaz a javaslat. A gazdasági bûnözés visszaszorításával
összefüggõ kiadásokra 0,3 milliárd forint, az ítélkezésben közremûködõk
díjazásának felemelésére, a törvényekbõl adódó többletfeladatokra közel 0,3
milliárd forint fordítható.
A Központi Statisztikai Hivatalnál az EU csatlakozáshoz szükséges
összehasonlító statisztikai rendszer kialakításának egyes elemeire, az
egységes tevékenységi osztályozásra (NACE Rev. 1-re) történõ átállás
folytatására, a kiskereskedelmi- és szálláshely összeírásra, a külkereskedelmi
és az agrárstatisztika fejlesztésére 650 millió forint többlettámogatás
szolgál.
Az 1997. évi költségvetési törvényben érvényesíteni kell a rádiózásról és
televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény vonatkozó rendelkezéseit. Ennek
megfelelõen a költségvetés nem tartalmazza a Magyar Rádió és a Magyar
Televízió fejezeteket; a mûsorterjesztési költségeknek megfelelõ támogatást
biztosít a Magyar Rádió Rt-nek, a Magyar Televízió Rt-nek és a Duna Televízió
Rt-nek; meghatározza - az 1996. évivel azonosan - az üzembentartási díj
összegét; díjátalány formájában megtéríti a szociális okból felmentettek
üzembentartási díját. A mûsorterjesztési költségek az Antenna Hungária Rt.
becslései szerinti összegben kerültek meghatározásra, s ezt a kötelezettségét
az állam részben a Magyar Rádió Rt. és a Magyar Televízió Rt. - jogelõdjüktõl
örökölt - adósságainak rendezésével teljesíti.
A nemzeti hírügynökségrõl szóló törvény megalkotásáig a Magyar Távirati Iroda
a törvényjavaslatban változatlanul önálló fejezetként szerepel. Az intézmény
részvénytársasággá való átalakulása után az elõírt közszolgálati feladatok
ellátásához szükséges elõirányzat céltámogatássá alakul majd.
***
A központi költségvetési szférában 1997-re az átlagkeresetek reálértéke
megõrzésének követelményét a költségvetési irányelvek tartalmazta. Ennek
fedezete részben központi forrásból biztosítható volt az intézményeknél. A
fennmaradó rész intézményi többletbevételbõl, személyi juttatási elõirányzat-
megtakarításából, valamint a dologi kiadások támogatásának csökkentésével
finanszírozható. Átfogó célú elkülönített bérpolitikai keret képzésére nem
került sor.
A fejezetek támogatási elõirányzatát növelte az 1996-ban központilag
elõirányzott bérpolitikai céltartaléknak a felhasználó intézményekhez év
közben történõ átcsoportosítása, továbbá ennek éves szintre kiegészítése. Ez a
többletforrás a közalkalmazottak elõmeneteli és illetményrendszerének februári
és szeptemberi módosításával, az 1992. július 1-jét megelõzõ munkaviszonyok
beszámításával összefüggõ bérintézkedésekre; a minimálbér emelésére, a
fegyveres szervek hivatásos állományának, az APEH és területi államigazgatási
szervek köztisztviselõinek, az intézményeknél a Munka Törvénykönyve alapján
foglalkoztatottaknak, nem állami intézmények munkavállalóinak
illetményemelésére, a bírák, ügyészek pótlékának növelésére került
felhasználásra.
1997-re a területi közigazgatási szerveknél 1996. évben végrehajtott
illetménykiegészítés-emelés elõirányzatokba be nem épített éves szükségletére,
valamint a köztisztviselõk illetményszínvonala differenciált, a közigazgatási
reformmal összefüggõ javításához - részben jogszabály-módosítás révén történõ
- 2,9 milliárd forint céltartalék képzésére kerül sor.
Az illetményemelés 1997-ben a különbözõ illetményrendszereket szabályozó
törvények módosításával valósul meg. A közalkalmazottaknál 10 fizetési
osztályt és osztályonként 14 fizetési fokozatot tartalmazó elõmeneteli és
illetményrendszer kerül bevezetésre, az 1997. évi költségvetésben biztosított
finanszírozási keretek között. (Az illetménytábla módosításával önmagában -
országos átlagban - csaknem 14 %-kal növekednek az átlagkeresetek.) A
köztisztviselõknél az illetményalap mértéke 1997. január 1-jétõl 20 ezer
forintról 23 ezer forintra emelkedik. Ez önmagában 15 %-os növekedést
biztosít, ezt a pótlékok és illetménykiegészítés növekedése egészíti ki. A
bírák, az ügyészek, a bírósági és ügyészségi dolgozók, valamint az
országgyûlési képviselõtestület illetménye szintén a köztisztviselõkre
vonatkozó illetményalap mértékétõl függ. A fegyveres szervekre vonatkozóan
hatályba lépett a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény. Az ott meghatározott illetményeket
1999. január 1-jéig kell elérni.
A központi és helyi önkormányzati költségvetési szerveknél foglalkoztatottak
létszáma - a 4 millió munkavállalóból - 800 ezer fõ körüli, mely az összes
foglalkoztatottak 20 %-át teszi ki. A közszolgálatban foglalkoztatottakból
közalkalmazott mintegy 600 ezer fõ (központi intézményeknél 130 ezer fõ),
köztisztviselõ 90 ezer fõ (központi intézményeknél 45 ezer fõ), a bírósági,
ügyészségi, valamint a fegyveres erõk és rendvédelmi szervek bérrendszerében
foglalkoztatottak létszáma 90 ezer fõ, a Munka Törvénykönyve hatálya alá
tartozóké mintegy 20 ezer fõ. Ez a létszám az 1991. évi 960 ezer fõhöz képest
17 %-kal kevesebb, részben az intézményrendszer átalakulása, részben a
foglalkoztatás szûkítése miatt.
Az intézményeknél a személyi juttatások javasolt elõirányzata közel 248
milliárd forint, mely az 1996. évi bérpolitikai intézkedésekkel növelt
elõirányzatnál 20 %-kal több, mintegy 41 milliárd forinttal magasabb. A
foglalkoztatott létszám - a jelentõsebb intézmény kiszervezések, illetve a
központi költségvetés részévé vált munkaerõpiaci szervezetek
létszámnövekményének hatása nélkül - a létszámcsökkenések, illetve a preferált
területek, továbbá a saját forrásból finanszírozott létszámnövekedések
összhatásaként 5000 fõvel csökken. Így az átlagkereseteknek a személyi
juttatások elõirányzatai alakulásából számítható növekedése a személyi
juttatásokét közel 2 %-kal meghaladja. Az intézmények személyi juttatási
elõirányzatai év közben a fejezeti kezelésben megtervezett célprogramok,
célfeladatok - fel nem osztott - elõirányzataival módosulhatnak.
Az átlagkeresetek 17 %-os növekedésének tervezési követelményének a fejezetek
a fentiek szerint eleget tettek. Az átlagot meghaladó az emelkedés a
felsõoktatásban, a kutatás, a közbiztonság, a honvédelem területén, valamint
az igazságszolgáltatási szerveknél.
A központi költségvetési szervek bevételeinek növelésére, illetve megalapozott
tervezésére az 1997. évi költségvetési irányelvek alapján újabb erõfeszítések
történtek, elkerülendõ a korábbi évek jelentõs alátervezését, a Parlament
által történõ forráselosztás érdemi megváltozását. Az 1997. évre tervezett
illetményjavítással kapcsolatos többletkiadások részbeni fedezetére, dologi
kiadások támogatáscsökkentésének kompenzálására, az 1996. évi és az 1997.
évben várható áremelésekkel összefüggõ többletkiadások ellentételezésére
szükséges volt emelni a bevételi elõirányzatokat.
A központi költségvetési szervek feladataik 1997. évi teljesítéséhez a fenti
intézkedések mellett a mûködõképességük fenntartásához 193 milliárd forint
bevételt terveztek. A tervezett bevétel 47 milliárd forinttal növekszik, az
intézménykiszervezések hatásával pedig 68 milliárd forinttal csökken az 1996.
évi költségvetési elõirányzatokhoz képest.
***
Az 1997. évi költségvetés elõirányzatai, a központi intézményrendszertõl
elvárt makrokövetelmények az államháztartási reform keretében megvalósuló
szakmai, szervezési folyamatokra alapozva teljesíthetõk. A hosszabb távon
érvényesülõ reformlépéseknek az állami szerepvállalás szûkítését, a
szolgáltató állam modelljének kialakítását kell eredményeznie. Ehhez 1997.
évben folytatni kell az állami tevékenységek, az azt végzõ intézményhálózatok,
szervezetek felülvizsgálatát, a feladatellátás hatékonysági, szakmai és
minõségi szempontok szerinti újraszervezését, a létszám, a
létesítménykapacitás ésszerû hasznosítását, a közpénzek felhasználási
rendjében a gazdaságosság követelményének érvényesítését, a saját források
növelésével állami kötelezettségek kiváltását.
Az államháztartási reform részét képezõ intézménykorszerûsítési program
végrehajtásával szûkül a túlméretezett, részben a klasszikus költségvetési
szervektõl eltérõ módon mûködõ és gazdálkodó intézményrendszer. Az elmúlt évek
egyik fontos feladata volt, hogy azokat az intézményeket, amelyek teljes
egészében, vagy döntõen saját bevételbõl, vállalkozási és lakossági vagy egyéb
forrásból mûködnek - és ezt a feladatok jellege lehetõvé teszi - kiemeljék az
államháztartásból. Az intézményi mûködési, gazdálkodási rendet szélesedõ
körben részben, vagy egészben non-profit, vagy piaci viszonyok között mûködõ
szervezeti forma váltja fel oly módon, hogy a továbbiakban is biztosítható a
közfeladatok ellátása. Ez a folyamat 1996. évben felgyorsult, a hatások
megjelennek az 1997. évi költségvetésben, érzékelhetõen mérsékelve az állami
újraelosztás arányát. Az ilyen típusú átalakítások zöme ezzel megvalósul. A
központi költségvetési szervek kiadásainak GDP-hez viszonyított aránya - az
államháztartás reformja keretében megvalósuló szervezet-korszerûsítési
folyamat eredményeként - az 1996. évi 9 %-ról 1997. évre 8,2 %-ra csökkent.
Kikerül az államháztartási körbõl 68,2 milliárd forint kiadás és bevétel;
több, mint 13 ezer fõ. Az érintett jelentõsebb intézmények,
intézménycsoportok: a közútkezelés, agrárkutatás intézményei, a Magyar
Televízió, a Magyar Rádió. A program folytatásaként 1997. évben sor kerül a
Magyar Távirati Iroda, a Szerzõi Jogvédõ Hivatal és néhány más intézmény
átalakítására, mintegy 1,4 milliárd forint kiadási-bevételi elõirányzattal,
közel 700 fõvel, valamint a külszolgálatok szervezeti integrációjának
megvalósítására.
A szervezet-racionalizálási folyamatot, ezen belül az intézményi körben
maradókét is tovább kell folytatni.
A felsõoktatási reform célja a képzés méreteinek, struktúrájának,
színvonalának megfeleltetése a munkerõpiac szerkezeti és minõségi
elvárásainak. Az állami finanszírozás a központilag meghatározott
hallgatólétszámra irányuljon. Funkciókon alapuló, differenciált finanszírozási
rendszert kell mûködtetni, amely bõvülõ körben épít normákra, normatívákra,
teljesítménymutatókra. A finanszírozásban nagyobb részt képezzen az intézményi
bevétel, amelynek növelését ösztönözni indokolt. A tandíjból származó bevétel,
amelynek növelésére 1997-ben nem kerül sor, az intézményeknél marad. A
szétaprózott intézményrendszer tényleges integrációját kell végrehajtani,
szûkíteni indokolt a belsõ szervezeti egységek számát; a párhuzamosságokat
megszüntetve és profiltisztítást végrehajtva szakmailag és gazdaságilag
hatékony oktatási, gazdasági, adminisztratív szervezeti struktúrát kell
kialakítani. Tovább kell lépni a foglalkoztatás hatékonyságának javításában,
amelyet megalapoz az oktatók illetményemelésénél az átlagos mértéken felüli
minõségelvû bérezés lehetõsége. Az 1997. év fontos feladata a módosított
felsõoktatási törvényre támaszkodva a korszerû konstrukciók véglegezése, az
átalakítások elõkészítése és megkezdése.
2.6. Helyi önkormányzatok forrásszabályozása
A helyi önkormányzatok 1997. évi forrásai az államháztartás más területeivel
összhangban alakulhatnak.
A szabályozás legfontosabb elvei:
- az állami újraelosztás mérséklõdése,
- a normativitás,
- a feladatorientáltabb forráselosztás, mindenekelõtt a közoktatásban és a
szociális ellátásban,
- a területi kiegyenlítés, szolidaritás az elmaradott önkormányzatokkal.
A helyi önkormányzatok 1997. évi költségvetési szabályozásának makrogazdasági
alapkövetelményei:
- A központi költségvetési kapcsolatokból származó források - az állami
támogatások és hozzájárulások, valamint a személyi jövedelemadó - az
Országgyûlés által elfogadott 1996. évi elõirányzathoz viszonyítva együttesen
13 %-kal emelkedhetnek.
- A nettó átlagkeresetek reálértékét e szférában is meg kell õrizni.
- A helyi önkormányzatoknál és intézményeiknél mintegy 4 %-os mértékû
létszámcsökkenéssel kell számolni.
- A nagy elosztórendszerek - így a közoktatás, a szociális, valamint az
egészségügyi ellátás - átalakításának hatását a forrásszabályozásban
érvényesíteni kell, s ezeken a területeken az átlagosnál magasabb mûködési
kiadás növekedést kell elérni.
- A normatív hozzájárulások és az átengedett bevételek szabályozása során
optimális forrásallokációt kell elérni, mindenekelõtt a személyi juttatások
átlagos 17 %-os mértékû emelése, valamint a gyenge jövedelmi háttérrel
rendelkezõ önkormányzatok segítése érdekében.
- Az önkormányzatok gazdálkodását (likviditási helyzetét) javító, valamint a
nettó finanszírozást továbbfejlesztõ lépéseket kell tenni.
A megfogalmazott feltétel- és követelményrendszer figyelembevételével a helyi
önkormányzatok központi költségvetési kapcsolatokból származó bevételei - az
állami támogatások és hozzájárulások, valamint a személyi jövedelemadó
együttesen a következõk szerint alakulhatnak:
milliárd forintban
1996. évi országgyûlési 1996. évi várható 1997. évi javaslat Vált. Vált.
Megnevezés elõirányzat teljesítés %-ban az 1996. évi ogy- %-ban az 1996. évi várh.
.i elõir.hoz teljesítéshez
Állami támogatás és hozzájárulás 330,3 341,0 356,2 107,8 104,5
Átengedett személyi jövedelemadó 101,3 101,3 135,7 134,0 134,0
Összesen: 431,6 442,3 491,9 *114,0 *111,2
*A tárcáktól - feladattal - átcsoportosuló elõirányzatok nélkül a növekedés 13
%, illetve 10,2%.
Az 1997. évi önkormányzati forrásszabályozás szempontjából szembetûnõ, hogy a
személyi jövedelemadó növekménye - részben az átengedési mérték emelkedése,
részben az adóbevétel növekedése révén - a meghatározó, hiszen önmagában 34 %-
kal bõvül. Ennek következtében az állami hozzájárulások és támogatások
emelkedése mérsékeltebb lehet.
Az állami támogatásokon belül változatlanul a normatív hozzájárulások
képviselik a meghatározó részt, míg a központosított elõirányzatok súlya
visszaesik.
A normatív hozzájárulások rendszerére a közoktatási törvény módosítása, a
személyi jövedelemadó szabályozása, a Kormány és a szociális partnerek közötti
három éves (bér)megállapodás hat leginkább, de befolyást gyakorol a szociális
intézmények létszám megtartó jellege és a szociális ellátás szükségszerû
bõvülése is.
A fõbb ágazatokhoz - a közoktatáshoz, valamint a szociális ellátáshoz -
kapcsolódó normatívák növekedése infláció körüli mértékû. Ezeknek - a
feladatokhoz konkrétabban kötõdõ - központi költségvetési hozzájárulásoknak a
részesedése megnõ az egyéb központi támogatásokhoz képest. Így érhetõ el, hogy
a források és a felhasználások - ez utóbbin belül különösen a személyi
juttatások - összhangja az önkormányzatok legteljesebb körénél megvalósuljon.
A közoktatási normatívák együttes összege megfelel az új közoktatási
törvénynek összességében 3-4 %-ponttal meghaladja a törvényben minimálisan a
két évvel korábbi közoktatási folyó kiadások - központosított elõirányzatokkal
és intézményi bevételekkel csökkentett - összegének a 80 %-ában meghatározott
mértéket. E normatív hozzájárulásokon belül hangsúlyt kap - a kistelepülések
megkülönböztetett támogatása mellett - a társulásos intézmény fenntartás
ösztönzése.
A hozzájárulási rendszer külön is alkalmazkodik a közoktatás struktúrájának
átalakulásához a hagyományos és megújuló tantervi követelményekhez és az ezzel
összefüggõ feladat tartalomhoz. Normatív módon elosztható, de feladathoz
kötött elõirányzat kapcsolódik a nemzeti- etnikai, valamint a két tanítási
nyelvû neveléshez, oktatáshoz. Itt kiemelt a kistelepülések, kisiskolák
támogatása. A kiegészítõ jellegû hozzájárulások számának növekedésével
differenciáltabbá válik a finanszírozás. Összességében a hozzájárulási
jogcímek tartalmilag a szakmai törvényben foglalt közoktatási feladatrendszer
csaknem minden elemét lefedik.
Ezáltal és a törvénybõl fakadó szervezési intézkedések megtétele révén
javulhatnak valamennyi önkormányzattípusban a közoktatás feltételei.
A szociális ágazaton belül a forrásszabályozás - a meglévõ feladatok
folyamatos ellátásán túl - biztosítja az új feladatok bevezetéséhez szükséges
forrásokat. A gyermekek védelmérõl és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény
elfogadásával, várhatóan 1997. II. félévétõl új ellátási forma - rendszeres
gyermekvédelmi támogatás - kerül bevezetésre. Ennek fedezetére a Népjóléti
Minisztériumtól - megszûnõ feladatok révén - 4 milliárd forint csoportosul át,
egyelõre az önkormányzati tartalékok közé. Az új törvény jóváhagyását követõen
év közben lesz mód e tartalék összeggel a szociális és gyermekjóléti normatíva
elõirányzatának megemelésére.
1997-ben csökken a munkanélküliek jövedelempótló támogatásában részesülõk
száma. Emellett e támogatásnak 1997-ben már 75 %-át fedezi a Munkaerõpiaci
Alap az eddigi 50 % helyett. A kettõ együttes hatására teremtõdik meg a
forrása a munkanélküli ellátásból 1997-ben már kikerülõk szociális
juttatásának. A felszabaduló pénzeszközbõl lehetõség nyílik a gyermekvédelmi
támogatás elõirányzatának növelésére is.
A szociális intézményi normatívák egy ellátottra jutó összege emelkedésénél
figyelemmel kell lenni arra, hogy itt létszámcsökkenésbõl nem szabadul fel
bérnövelésre elõirányzat. A szociálpolitikai normatíva összege tartalmazza az
1996-ban a háztartási tüzelõolaj fogyasztói árának emelésébõl adódó
többletterhek mérséklését szolgáló lakossági támogatás 7 milliárd forint
összegét is. Így 1997-tõl már e támogatás is az önkormányzati szociális
juttatások szerves részévé válhat.
A társadalombiztosítási járulékreform keretében egyes önkormányzati szociális
ellátások járulékkötelesek lesznek, valamint a közgyógyellátási rendszere is
változik. A vonatkozó törvények Országgyûlési elfogadásához kapcsolódóan, az
azokban meghatározott igénybevételi feltételekkel külön elõirányzat fogja
biztosítani a fenti kötelezettségek teljesíthetõségét, melynek fedezete a
Népjóléti Minisztérium fejezetbõl történõ évközi átcsoportosítással teremtõdik
meg.
A színházi, valamint a tûzoltósági támogatás javasolt növekedése lehetõvé
teszi ezeken a területeken is az átlagkeresetek reálértékének tartását.
A címzett- és a céltámogatás és a területi kiegyenlítést szolgáló fejlesztési
célú támogatás elõirányzatai azzal összhangban emelkednek számottevõen, több
mint 20 %-kal, hogy a beruházások prioritást élveznek. A területi
kiegyenlítést szolgáló támogatás növekményébõl indokolt az arra rászorulók
esetében a céltámogatás igénybevételéhez szükséges saját erõ garantálása.
Az önhibán kívül hátrányos helyzetû önkormányzatok támogatása figyelembe
veszi, hogy a mûködési forráshiányos önkormányzatok száma várhatóan emelkedik.
A forráshiányos önkormányzatok támogatásának (pénzellátásának) szabályozását
módosítani indokolt. A tapasztalatok azt jelzik, hogy az önkormányzatok a
pénzintézeti hitelekkel egyre nehezebben hidalják át az év elsõ felét, amikor
még nem áll rendelkezésükre e kiegészítõ támogatás. Ezen segítendõ, 1997-ben
azok az önkormányzatok, amelyek 1996-ban forráskiegészítõ támogatásban
részesültek, e támogatás 50 %-a mértékéig elõleget kapnak a központi
költségvetésbõl, elszámolási kötelezettséggel. Az elszámolás a megállapított
kiegészítõ támogatás és/vagy a normatív hozzájárulások, valamint az SZJA
együttes összege terhére történhet.
A központosított elõirányzatoknál az 1996. évi elõirányzatokhoz képest
elsõsorban a bérpolitikai keret megszûntetése és a normatív forrásokba történõ
átcsoportosítása jelent csökkenést. Emellett lényeges, hogy megszûnik a
fõvárosi tömegközlekedés támogatása, mivel a fõváros átlagot jelentõsen
meghaladó bevételhez jut, részben a privatizációból, részben pedig az
iparûzési adóból.
A közoktatási törvény módosítása miatt viszont új jogcímek is belépnek (a
pedagógus szakvizsgának és továbbképzésnek, a pedagógusok szakkönyv
vásárlásának, valamint a közoktatás körzeti, térségi feladatainak a
támogatására).
A társulások elterjedésének ösztönzése érdekében indokolt növelni a
körjegyzõségek támogatását és változtatni az elosztás mechanizmusát. A mainál
optimálisabb körjegyzõségek kialakítását ösztönzi, hogy nem csak
körjegyzõségenként, hanem a résztvevõ települések és az ellátandó lakosság
száma szerint is jár a támogatás.
A nemzeti- és etnikai kisebbségi önkormányzatok mûködését 1997. évre
számottevõen - 25%-kal - megnövelt elõirányzat segíti.
A bérpolitikai külön keret megszûnik 1997-tõl. Az eddig alkalmazott támogatás
ugyanis ellenérdekeltté tette a helyi önkormányzatokat, hogy saját forrással
is hozzájáruljanak a központilag vezérelt bérfejlesztésekhez, még olyan
esetben is, amikor erre lehetõségük lett volna. Ezért indokolt, hogy a
munkavállalókkal és a munkaadókkal a Kormány által megkötött megállapodás
alapján 1997-ben 17 %-os mértékû átlagkereset emelés az önkormányzati normatív
forrásszabályozáson keresztül érvényesüljön. (Az inflációhoz még hiányzó 1 %-
pontot itt is az új személyi jövedelemadó skála "hozza" majd.) Döntõen a
bértábla szabályozza az átlagkereset emelés mértékét, s ezt túlnyomórészt a -
különbözõ önkormányzattípusok eltérõ jövedelmi helyzetét is figyelembe vevõ -
központi forrásallokáció, valamint kisebb részben a helyi források
biztosítják.
A központi forrásallokáció a közoktatási és a szociális területhez kapcsolódó
normatív hozzájárulások, valamint a személyi jövedelemadó kiegészítés átlagot
jelentõsen meghaladó növekményével szolgálja e cél megvalósítását, különösen a
kistelepülési, a megyei és általában a gyenge gazdasági háttérrel rendelkezõ
önkormányzatoknál. Végsõ esetben segítséget jelent e tekintetben az önhibán
kívül hátrányos helyzetû önkormányzatok támogatása is. A szabályozás épít
ezek mellett arra, hogy a jobb jövedelmi lehetõséggel rendelkezõ - elsõsorban
nagyvárosi - önkormányzatoknál mód nyílik az iparûzési adó, a személyi
jövedelemadó helyben maradó részének a bevonására is. Mind emellett 1997-ben
megvalósuló létszámcsökkenésbõl felszabaduló források is fedezetét képezhetik
a béremelésnek.
A létszámcsökkenés miatti végkielégítéshez központi támogatás kapcsolódik,
mert így válik lehetõvé az önkormányzatok részére a felszabaduló béreknek a
személyi juttatás emelésére történõ felhasználása.
A személyi jövedelemadó szabályozása során - a Kormány korábbi
állásfoglalásának megfelelõen - a helyi önkormányzatok részére átengedett
bevétel 3 év alatt éri el a 40 %-ot, amelybõl a képzõdés helye szerinti
települési önkormányzatot megilletõ mérték szintén a harmadik év végére lesz
20 %. 1997. évben a második ütem hajtható végre, amelynél a felsõ mérték 38
%, míg a helyben maradó mérték 22 %. A szabályozás változtatása az optimális
allokáció elérése érdekében történik. Az átlagost jóval meghaladó mértékben
(90 %-kal) nõ a személyi jövedelemadó településenkénti különbségeinek
mérséklését szolgáló elõirányzat, ennek révén az egy lakosra jutó SZJA
összege mintegy 34%-kal emelkedhet. Jelentõs a megyei önkormányzatok
kiegészítõ elõirányzata is.
Fontos feladat lenne az iparûzési adóban megjelenõ településenkénti jövedelem-
differenciálódás mérséklése is, ennek információs hátterét azonban legkorábban
1998. évre lehet kiépíteni, ezért 1997-re az SZJA kiegészítés fokozásával
lehet - közelítõ - megoldást találni.
A megnövekedett személyi jövedelemadó finanszírozhatja a globális jellegû
normatív hozzájárulásokat; így a települési igazgatási, kommunális,
közmûvelõdési és sportfeladatokhoz kapcsolódót nagyobb részt, míg a
községekhez (2 millió forint) és az elmaradott, hátrányos helyzetû
településekhez, valamint a megyei, fõvárosi önkormányzatok igazgatási és
közmûvelõdési feladataihoz kapcsolódókat teljeskörûen.
Az önkormányzatok likviditási helyzetének javítása érdekében szükséges a
költségvetés végrehajtásával kapcsolatos egyes szabályozások továbbfejlesztése
is.
- A nettó finanszírozási rendszer eddigi tapasztalatait hasznosítva indokolt a
nettósítás körébe vonható támogatási jogcímeket bõvíteni a színházak és az
önkormányzati tûzoltóságok, valamint az önhibán kívül hátrányos helyzetû
önkormányzatok támogatásának elõirányzataival, mert ezek a mûködés forrásait
képezik és így nagyrészt a személyi juttatások és az ahhoz kapcsolódó
köztartozások kiadásaihoz járulnak hozzá.
- A központosított elõirányzatok között szereplõ gyermeknevelési támogatás,
valamint a Munkaerõpiaci Alapból átvételre kerülõ, a munkanélküliek
jövedelempótló támogatását szolgáló pénzeszköz jelenlegi, utólagos
megtérítésen alapuló havi folyósítási mechanizmusának átalakítására kerül sor
annak érdekében, hogy az elõsegítse az önkormányzatok likviditásának
megõrzését. Indokolt havi elõleget biztosítani az elõzõ idõszak tényadatai
alapján, amelyet az utolsó havi (negyedévi) támogatással és/vagy a normatív
hozzájárulással, személyi jövedelemadóval szemben a tárgyév végét megelõzõen
el kell számolni a központi költségvetéssel.
A központi költségvetési kapcsolatokból származó források mellett a
költségvetési tervezés során számolni kell a helyi önkormányzatok valamennyi
bevételi forrásával is.
Az 1997-ben mintegy 1040 milliárd forintot kitevõ bevételi források
összetételét a következõ táblázat jellemzi:
A helyi önkormányzatok 1997. évi bevételeinek megoszlása fõbb bevétel-
csoportonként
Adatok %-ban
1996. évi országgyûlési 1997. évi javaslat
Bevételek elõirányzat
Saját folyó bevételek összesen 18,9 19,4
Ebbõl: Intézményi tevékenységek bevételei 11,2 8,5
Illetékek 1,3 1,4
Helyi adók 4,5 8,0
Átengedett bevételek összesen 11,5 13,9
Ebbõl: Szem. jöv.adó 10,9 13,1
Gépjármûadó 0,6 0,8
Felhalmozási és tõke jellegû bevételek összesen 10,2 8,6
Állami hozzájárulások és támogatások összesen 35,3 34,4
Egészségbiztosítási Alapból átvett pénzeszköz 16,6 16,3
Munkaerõpiaci Alapból átvett pénzeszköz 1,1 1,1
Hitel bevétel 3,5 3,5
Egyéb bevételek 2,9 2,8
Tárgyévi bevételek összesen 100,0 100,0
Látható, hogy évrõl évre nõ a saját források aránya különösen a helyi adók
térnyerésével. Ez utóbbi bevétel három év alatt (az 1994. évi teljesítéshez
viszonyítva) 2,5-szeresére nõ, egyértelmûen az iparûzési adó növekedése révén.
A helyi önkormányzatokat megilletõ illetékbevételek szabályozását össze kell
hangolni az illetékhivatalok jövõbeni felügyeleti rendjének változásával,
amely szerint a hivatalok a megyei jogú városoktól átkerülnek a megyei
önkormányzatokhoz. Lényegében azonban 1997-re is a korábbi elosztási
mechanizmussal indokolt számolni.
Az intézményi bevételek dinamikusan növekednek.
A felhalmozási és tõke jellegû bevételek - fõként az ÁPV Rt-tõl, a
közmûvállalatok privatizációjából származó bevételek révén - még 1997-ben is
jelentõsek.
Az Egészségbiztosítási Alaptól átvett pénzeszközöknél az ágazati reformtól
várható struktúraváltozás hatásával indokolt számolni. A Munkaerõpiaci Alapból
átvett pénzeszközöket a tartósan munkanélküliek számának csökkenése és - az
elõzõeknek megfelelõen - az Alap tehervállalásának növekedése együttesen
határozza meg.
A helyi önkormányzati forrásszabályozás összességében és allokációjában
megteremti a feltételeket a helyi önkormányzatok és intézményeik
mûködõképességének fenntartásához. A mûködési fenntartási feladatokon túl
ismét mód nyílik a felhalmozási kiadások növelésére is. A képzõdõ forrásokból
lehetõvé válik a - feladatok ellátásához elengedhetetlenül szükséges létszámú
-köztisztviselõk, közalkalmazottak és egyéb munkavállalók megbecsülése,
átlagkeresetük reálértékének megõrzése. Az önkormányzatok kellõ segítséget
nyújthatnak a szociálisan rászorultak számára.
Természetesen 1997-ben sem nélkülözhetõ a helyi testületek mértéktartó,
megfelelõ prioritásokat érvényesítõ, egyes területeken szûkítést is felvállaló
gazdálkodása.
A helyi önkormányzatok bevételeit és kiadásait - 1999-ig kitekintõen - a
mellékletek mutatják be részletesen.
2.7. Elkülönített állami pénzalapok
Az államháztartási reform célkitûzésének megfelelõen sor került 1996-ban az
elkülönített állami pénzalapok racionalizálására. 1996. január 1-jétõl öt alap
- a Munkaerõpiaci Alap, az Útalap, a Vízügyi Alap, a Nemzeti Kulturális Alap
és a Központi Környezetvédelmi Alap - mûködik.
Az alapok tervezésének kiinduló bázisát az államháztartásról szóló törvény és
az egyes alapokat szabályozó törvények, az azok végrehajtásáról szóló
rendeletek jelentik.
Az alapok esetében 1997. évre megfogalmazott követelmények a következõk
- folyó kiadásaik ne haladják meg folyó bevételeiket, tehát az alapok folyó
kiadásai és bevételei egyensúlyban legyenek,
- az elkülönített állami pénzalapok központi költségvetési támogatásban nem
részesülnek.
E követelményektõl három elkülönített állami pénzalap - a Munkaerõpiaci Alap,
a Központi Környezetvédelmi Alap, és az Útalap kötelezettségeinek
nagyságrendje miatt - el kellett tekinteni Ily módon ezeknek az alapoknak a
gazdálkodási egyensúlya nem nullszaldós, hanem GFS egyenlegük negatív elõjelû.
A Vízügyi Alap legfõbb bevételi forrását a vízkészletjárulék képezi. A
vízkészletjárulék 15 %-kal nõ az 1996. évi mértékhez képest. Az Alap kiadási
elõirányzatai közül 80 millió forint mûködésre, 1.831 millió forint pedig
beruházási támogatásra használható fel.
A Nemzeti Kulturális Alap legtöbb bevétele a kulturális járulékból származik,
ennek elõirányzata 1.300 millió forint. Az Alap kiadási elõirányzatai közül
122 millió forint mûködésre fordítható.
A Központi Környezetvédelmi Alap meghatározó bevételi forrásai a
környezetvédelmi termékdíjak. E jogcímeken 9.990 millió forint az elõirányzat.
Ezt kiegészítik azok a pótlólagos források, amelyek a vállalkozásokra át nem
hárítható környezeti kármentesítést szolgálják. A tájrendezési célokat
szolgáló bányajáradék részesedés 1997. évben 0 %. A bányatörvény által elõírt
tájrendezési feladatok ellátására az 1992. évtõl átutalt források megfelelõ
fedezetet nyújtanak 1997. évre. Az Alapról szóló törvény módosítása
következtében új jogcímek jelentek meg az Alap bevételeiben és kiadásainál
(többek között: mûemlékvédelmi hozzájárulás, építésügyi bírság). Az Alap a
termékdíjból származó 1996. évi bevételi és kiadási elõirányzatainak
különbözetének erejéig 1997. évi fizetési kötelezettséget vállalhat. E
kötelezettségvállalás, valamint a tájrendezési feladatok teljesítése érdekében
felmerült folyó kiadások 4.000 millió forinttal meghaladják az Alap folyó
bevételeit. Az Alap kiadási elõirányzatai közül 1.500 millió forint mûködést,
12.187 millió forint pedig beruházási támogatást finanszíroz.
Az Útalap esetében az útalap-hozzájárulás jogcímen 1997-ben 45.750 millió
forint az elõirányzat. Ez a bevétel 15,40 Ft/liter útalap-hozzájárulás
fizetési kötelezettség elõírása mellett teljesül. Az Alap kiadásiból 8.400
millió forint közúthálózat kezelésére, üzemeltetésre, 10.000 millió forint
pedig beruházási támogatásra fordítható. A fogyasztási adó visszatérítés
megtérítése címen 5.600 millió forint összegû, a központi költségvetést illetõ
befizetési kötelezettséget kell 1997-ben az Alapnak teljesítenie. Az Útalapnak
elsõdleges feladata az, hogy a meglévõ országos közúthálózat kezelésének,
üzemeltetésének és fenntartásának feltételeit megfelelõ színvonalon
biztosítsa. Az évtizedek során felhalmozódott fejlesztési elmaradások
felszámolása, az úthálózat bõvítése jelentõs ráfordításokat igényel. E
feladatok finanszírozásának részbeni fedezete, az Alap bevételi forrásait
növelõ nemzetközi pénzintézetek által folyósítandó hitelek. 1997-ben a 6.400
millió forint külföldi hitelfelvétel összege meghaladja a 4.550 millió
forintos hiteltörlesztés összegét. E nemzetközi hitelek maximális
kihasználása, és a beruházások - a 10.000 millió forint beruházási támogatási
elõirányzatból 9.865 millió forint kötelezettségvállalással terhelt -
teljesítése, a közúthálózat fenntartása, útkorszerûsítések, hídépítések
ráfordítási igényei miatt az Alap folyó kiadása 2.000 millió forinttal
meghaladja a folyó bevételeit.
A Munkaerõpiaci Alapba a munkaadók továbbra is az eddigi járulék mértéket
fizetik. A társadalombiztosítási járulék alapjának szélesedésével összhangban
növekszik a munkaadói járulék alapja is, ez 1.000 millió forint
többletbevételt jelent az Alap számára. Így e jogcímen 77.935 millió forint
került megtervezésre. Új kiadási jogcímként jelenik meg a járadékban, a
keresetpótló juttatásban részesülõk, a végkielégítések címén folyósított
összegek után fizetendõ minimális egészségügyi hozzájárulás. Ennek vonzata
mintegy 6.000 millió forint. A 1,5 %-os járulékcsökkenés mintegy 500 millió
forinttal csökkenti az Alap kiadásait. A jövedelempótló támogatásban
részesülõk után az Alap a jövedelempótló támogatás és az ezután fizetendõ
minimális egészségügyi hozzájárulás 75 % -át utalja át a települési
önkormányzatoknak. Az egészségügyi hozzájárulás többletköltsége 7.700 millió
forint. A jövedelempótló támogatás jogcímen 23.100 millió forint került
megtervezésre. Olyan ágazatokban ahol a minimális hozzájárulás problémákat
okozhat, ezek részbeni orvoslására 400 millió forint kerül elkülönítésre az
aktív eszközök között. A Munkaerõpiaci Alap tervezett egyenlege -17.500 millió
forint, a fenti intézkedések illetve a várható munkanélküliség alakulásának
hatására. Az Alap kiadási elõirányzatai közül 7.813,1 millió forint mûködési
(ebbõl 242,3 millió forint az alapkezelõnek mûködési célra átadott pénzeszköz
és 7.570,8 millió forint a MPA szervezet mûködési kiadása); 385 millió forint
felhalmozási célokat (ebbõl 15 millió forint az alapkezelõnek felhalmozási
célra átadott pénzeszköz és 370 millió forint a MPA szervezet felhalmozási
elõirányzata) szolgál.
Összefoglalva: 1997-ben az elkülönített állami pénzalapok összevont GFS
egyenlege
-23.500 millió forint.
Az Alapok adójellegû bevételi tételei csak az Útalapnál és a Vízügyi Alapnál
változnak. Az útalap hozzájárulás 12,10 Ft/literrõl 15,40 Ft/literre nõ, a
Vízügyi Alapban a díjtételek emelkedése 15 %.
Az elkülönített állami pénzalapok összességében a kiadási elõirányzataik közül
17.915,1 millió forintot mûködésre, 24.403 millió forintot pedig beruházási
támogatásokra irányoztak elõ. Az elkülönített állami pénzalapok a korábbi évek
gyakorlatának megfelelõen 1997-ben is támogatásokat nyújtanak, amelyek a
gazdaság különbözõ ágazataiban jelennek meg: a szociális ellátás területén a
Munkaerõpiaci Alap, a vízügyi ágazatban a Vízügyi Alap, a közlekedési
ágazatban az Útalap, a kulturális ágazatban a Nemzeti kulturális Alap, a
gazdasági tevékenységet segítõ szolgáltatás terén pedig a Környezetvédelmi
Alap forrásai jelennek meg.
Az államháztartásról szóló - többször módosított - 1992. évi XXXVIII. törvény
36. § c) pontja értelmében az 1997. évi költségvetési évtõl kezdõdõen
teljeskörûen kell bemutatni a költségvetési évet követõ 2 év elõirányzatait,
amelyek a költségvetési év folyamatait és áthúzódó hatásait, a tervezett
feladat-ellátási és szervezeti változásokat, valamint a gazdasági
elõrejelzéseket veszik figyelembe. E rendelkezésbõl adódóan az elkülönített
állami pénzalapok az 1998. évi és az 1999. évi irányszámaik tájékoztató
jelleggel bemutatásra kerülnek a törvény javaslat fejezeti köteteinek
mellékleteiben. Az 1995-1997. évek elõirányzatait bemutató mérlegeket pedig a
törvény javaslat általános indokolásának melléklete tartalmazza.
2.8. A nemzetközi pénzügyi kapcsolatokból eredõ kiadások
A nemzetközi pénzügyi kapcsolatokból eredõ kiadások 48.479 millió forint az
XL. Nemzetközi elszámolások fejezetben. Az elsõdleges egyenleg számításakor a
fejezet kiadásait a kamatkiadásokkal csökkenteni kell. Ezért a központi
költségvetés elsõdleges egyenlegének mérlegében a fejezet kiadási fõösszege
22.594 millió forint.
A világbanki, EIB, EBRD és a japán OECF-tõl felvett hitelek kihelyezésének
tervezett elõirányzata 19.778 millió forint. E hiteleket a belföldi
kedvezményezettek államháztartási kiadások fedezetéül használják fel. Ezen
pénzintézetek felé, valamint a költségvetés devizabetét-állománya után 1997-
ben 25.885 millió forint kamatot és rendelkezésretartási jutalékot kell
kifizetni.
A Vegyes bevételek 2.816 millió forintos elõirányzatából a nemzetközi
fejlesztési intézményekben való részvételünk mintegy 1.600 millió forint tõke
hozzájárulási kötelezettséggel jár.
A Magyar Állam részére nyújtott japán és világbanki segélyek a bevételekkel
azonos összegben 259 millió forint értékben kerülnek továbbadásra belföldi
kedvezményezetteknek.
2.9. A költségvetés belföldi adósságával kapcsolatos folyó kiadások
A központi költségvetés belföldi adóssága után 1997-ben összesen 834,5
milliárd forint kamat és egyéb kiadás merül fel, ami az 1996. évben várható
546,8 milliárd forintot 287,7 milliárd forinttal haladja meg. A bruttó
kamatkiadás nagymértékû növekedése az államadósság volumenének 1996. évben
bekövetkezett növekedésének, és az összes adósságon belül a kamatozó adósság
arányának a növekedésének következménye. Ezzel ellentétes hatású, hogy az
infláció csökkenése és a kedvezõ makrogazdasági helyzet következtében csökkent
a kibocsátott állampapírok nominális és reálkamatának szintje, ami részben
ellensúlyozta az adósságállomány növekedésének kamatemelõ hatását.
A kamatkiadások növekedése három adósságelem után fizetendõ kamatok
növekedésének a következménye. A korábban a Magyar Nemzeti Bank által kezelt
nettó külföldi adósság átértékelése következtében keletkezõ
árfolyamveszteségre a Magyar Nemzeti Bank a jegybanktörvény alapján 1996-ig
kamatmentes hitelt nyújtott. Ezen adósság elem után közvetlenül nem volt
kamatkiadása a költségvetésnek, egyedül az ezen állomány évenként piaci
adósságra történõ átalakításából keletkezett - késleltetett módon -
kamatfizetési kötelezettsége a költségvetésnek. A költségvetés és a Magyar
Nemzeti Bank közötti kapcsolatrendszer tisztázása, a jegybank finanszírozási
feladatainak korlátozása érdekében 1996. végén az év végén fennálló várhatóan
1.606,4 milliárd forintos állományt és a leértékelési adósság lecserélésére
kibocsátott államkötvény állományból 353,5 milliárd forintnyi állományt,
összesen 1.959,9 milliárd forintot a költségvetés devizaadóssággá alakít át.
Ez az átalakítás megszünteti a jegybank által nyújtott kamatmentes hitel
gyakorlatát, ami megnehezítette a két intézmény kapcsolatainak átláthatóságát.
Az átalakítással az államadósság tételei közül ennyivel csökken a forint
adósság állománya és azonos nagyságú devizaadósság keletkezik. A lecserélt
állományhoz képest a devizaadósság kamata magasabb, ami hozzájárul 1997-tõl
kezdve a központi költségvetés bruttó kamatkiadásainak emelkedéséhez. 1997-ben
ezen az új címen 190.544,1 millió forintnyi kamat kifizetése várható. (Ez
azonban nem jelent teljes mértékben költségvetési pozíció romlást, a
devizaadósság átvételekor a költségvetés 64.860,2 millió forint bevételt
realizál).
Jelentõs mértékben nõ ezen felül a kincstárjegyek után kifizetendõ kamat
nagysága, az 1996. évi 120.604,8 millió forint kamat helyett 161.854,1 millió
forint kamat kifizetése várható. A növekedést két tényezõ magyarázza: egyrészt
1996-ban a költségvetés finanszírozási igényének biztosítása jelentõs
mértékben a 6 és fõként a 12 hónapos diszkont kincstárjegyekkel kibocsátásával
történt, az összes állomány 224,6 milliárd forinttal nõ. Ezen felül a diszkont
kincstárjegy állományon belül nagymértékû átcsoportosítás történt a hosszabb
futamidejû, 6 és döntõen 12 hónapos kincstárjegyek felé, ami következtében a
növekvõ állománynál 1996-ban minimális kamat kifizetés történt, viszont 1997-
ben már az állományra esõ teljes kamat kifizetésre kerül.
A kamatkiadás növekedés harmadik összetevõje az államkötvények után fizetendõ
kamatok emelkedése. Az 1997-ben várható 410.132,9 millió forint kamatkifizetés
63.651,4 millió forinttal haladja meg az elõzõ évit. Az államkötvények
kamatkiadásainak növekedése két címen következik be, a többi államkötvényre
kifizetendõ kamatok csökkennek. A költségvetési hiányt finanszírozó
államkötvények kamata a hiány finanszírozása miatti állománynövekedés miatt
nõ, amit a kamatszínvonal csökkenése sem ellensúlyoz. A két hatás
eredõjeképpen ezen a címen a megelõzõ évit 24.922,0 millió forinttal meghaladó
200.490,0 millió forint kamatkiadás irányozható elõ. A Magyar Nemzeti Bankról
szóló törvény rendelkezéseinek megfelelõen tavaly a korábbi években
átalakított 131,1 milliárd forinton felül 417 milliárd forint értékben történt
további átalakítás, ennek következtében a kamatmentes adósság
kötvényesítésével kapcsolatos államkötvény kamat kiadások 30.928,4 millió
forintról 102.125,7 millió forintra emelkednek. Ezen kamatkiadás annak
ellenére esedékes, hogy az 1996. folyamán átalakított állományból
353,5 milliárd forintot 1996. végén devizaadóssággá konvertál a központi
költségvetés. Az e két címen kívüli államkötvényeknél a csökkenõ
kamatszínvonal és az 1996-ban és részben az 1997-ben esedékes törlesztések
miatt csökkenõ állományok következtében kisebb kamatkiadás várható 1996-hoz
képest.
Ugyanez a hatás érvényesül a költségvetési hitelek terén, vagyis az 1996-ban
teljesült törlesztések következtében a központi költségvetés 1997-ben a
megelõzõ évhez képest 3.607,3 millió forinttal kevesebb, 57.189,1 millió
forint kamatot fizet a Magyar Nemzeti Banknak, és szintén csökken a más
hitelek után fizetett kamatok nagysága. A hitelkamatok nagyságát nem érinti a
forint kamatok csökkentése, miután az állomány nagy részét kitevõ kedvezményes
kamatozású hitelek kamata az MNB által felvett deviza kamatoktól függ, az
1997-ben érvényes kamat kismértékben meghaladja az 1996. évi szintet.
A nem kamatjellegû kiadások a költségvetés egyéb költségeit és reklámkiadásait
tartalmazza. 1996-tal ellentétben 1997-tõl már nem szerepel a költségvetés
kiadásai között a devizaadósság törlesztésekor felmerülõ árfolyamveszteség,
ami a nemzetközi ajánlásoknak megfelelõen 1997-tõl a költségvetés törlesztési
kiadásai között lesz elõirányozva. Ezen kiadások 1997-ben összesen 10.182
millió forintot tesznek ki.
2.10. Egyéb kiadások
A központi költségvetés 1997. évre a fenti címen 5.750 millió forint
elõirányzatot tartalmaz, amely mintegy 200 millió forinttal kevesebb az 1996.
évi elõirányzathoz viszonyítva.
Az elõirányzat a következõ kiadási jogcímeket tartalmazza:
- állatkár-térítés, állatjárványvédelmi céltámogatás,
- felszámolások, szanálások,
- magánszemélyek kártérítése,
- K-600 hírrendszerrel kapcsolatos kiadások,
- helyi önkormányzati normatív támogatások elszámolási különbözete,
- egyéb vegyes kiadások.
2.11. Tartalék elõirányzatok
A központi költségvetés általános tartalékának elõirányzata 1997. évben
14,7 milliárd forint. A központi költségvetési szerveknél 1997. év során
megvalósuló létszám-csökkenésekkel összefüggõ egyszeri többletkiadások, a
társadalombiztosítási járulék alapjának szélesítése kihatásának részbeni
fedezetére év közben, a köztisztviselõk meghatározott körében végrehajtott,
illetve javasolt illetményemelés kiadási többletének támogatására 2,9 milliárd
forint összegben pedig a költségvetésben kell céltartalékot képezni.
2.12. Kormányzati rendkívüli kiadások
A kormányzati rendkívüli kiadások 22,9 milliárd forint összegû elõirányzatából
4,1 milliárd forint az egyházi ingatlanok visszaadásával és egyházi
rendezvényekkel kapcsolatos kiadásokra, 4,2 milliárd forint pénzbeli
kárpótlásra, 1,5 milliárd forint az önkéntes biztosító pénztárakkal
kapcsolatos kötelezettségek teljesítésére, 3,3 milliárd forint az Észak
Magyarországi Elsõ Magyar Autópálya Rt. alaptõke juttatására, 2,3 milliárd
forint bérleti díjra, továbbá 7,5 milliárd forint egyéb rendkívüli kiadásokra
szolgál.
2.13. Támogatási célelõirányzatok
A központi költségvetési szerveknél mûködtetett fejezeti kezelésû
célelõirányzatok a nemzetgazdaság komplex céljainak finanszírozását segítik
elõ. A támogatási célelõirányzatok az 1997. évi költségvetésben mintegy 39
milliárd forint összegben került megtervezésre, a támogatott tevékenységek
alapján a következõ fõbb területekre:
- az agrárszféra 15,5 milliárd forintos összegû támogatási célprogramjai
elsõdlegesen az agrárgazdaság fejlesztését, az alapvetõ jelentõségû
gépállomány beszerzését, az erdészeti közcélú feladatokat, valamint az agrár-
szakmai és gazdasági programokat szolgálják;
- a Gazdaságfejlesztési célelõirányzat a nemzetgazdaság fejlesztésének
összetett céljait szolgálja, elsõsorban a mûködõ tõke bevonásának
ösztönzését, a nemzetközileg versenyképes árualapok létrehozását, a gazdasági
szerkezet átalakítását, valamint a külpiaci értékesítés és a befektetés-
ösztönzés megvalósítását segíti elõ. A célelõirányzat 1997. évi forrása 9.500
millió forint költségvetési támogatás és 240 millió forint saját bevétel;
- a Turisztikai célelõirányzat a turizmus fejlesztését és az idegenforgalmi
politika megvalósítását finanszírozza. A célelõirányzat támogatást nyújt a
nemzeti propaganda kiadványok elkészítésére, vásárok, kiállítások
megrendezéséhez, a turisztikai fogadókészség fejlesztésére és a
programkínálatok bõvítésére.
A turisztikai célelõirányzat forrásának tervezésekor 1 Ft vállalkozói
befizetéshez 70 fillér költségvetési támogatás került figyelembe vételre.
1997. évben a célelõirányzat tervezett 3.995 millió forint összegû kiadásának
forrása 2.350 millió forint összegben a vállalkozók által befizetett díj,
1.645 millió forint összegben költségvetési támogatás;
- a Mûszaki Fejlesztési Alapprogram célelõirányzat a nemzetgazdaság
versenyképességét, és a mûszaki tudományos tevékenység finanszírozásának
elõsegítését hivatott biztosítani. A célelõirányzat 1997-ben 4.200 millió
forint költségvetési támogatás és 600 millió forint saját bevétel;
- a Területfejlesztési célelõirányzat az ország elmaradott, továbbá a
szerkezeti átalakulás nehézségeivel küzdõ térségeiben a munkahelyteremtõ és
megtartó beruházások elõsegítését, valamint a vállalkozások infrastrukturális
feltételeinek - ipari parkok, inkubátorházak - megteremtését segíti elõ. a
célelõirányzat forrása 3 milliárd forint költségvetési támogatás 290 millió
forint saját - elsõsorban a visszatérülésekbõl származó - bevétel. (Az
országos, regionális és megyei területfejlesztési programok támogatását a
privatizációs többletbevételekbõl közvetlenül finanszírozandó 7 milliárd
forintos elõirányzat biztosítja.)
- a Piaci Intervenciós célelõirányzat piaci egyensúlyi zavarok esetén a
Kormány részére biztosítja a beavatkozáshoz szükséges eszközt. A
célelõirányzat költségvetési támogatásban nem részesül, bevételei alapvetõen
a visszterhes támogatások befizetéseibõl és azok járulékaiból származnak. A
célelõirányzat 1997. évi bevételi és kiadási elõirányzata 1.062,2 millió
forint.
2.14. Állami kezességvállalás, az állami kezesség érvényesítése
Az éves költségvetési törvényekben meghatározott mérték terhére elvállalt
egyedi kezességek közül az elõirányzatok kialakításának idõpontjában 48 darab
volt érvényben, amelyek együttes összege közel 271 milliárd forint. Ezek egy
része azonban még csak kormányhatározati szintû elkötelezettséget jelent, a
szerzõdések megkötése ugyanis folyamatosan történik, és nem is mindig kerül
sor a jóváhagyott összeg felhasználására.
A kezességvállalási szerzõdésekben is testet öltött elkötelezettség az
elõirányzatok összeállításának idõpontjában 207,9 milliárd forint. Ebbõl 15,3
milliárd forintot már 1996. elõtt teljesíteni kellett, 25,8 milliárd forint
1996-ban, 40,7 milliárd forint pedig 1997-ben válik esedékessé. A fennmaradó
117,8 milliárd forint 1998. és 2016. között jelenhet majd meg fizetési
kötelezettségként. További 8,3 milliárd forint pedig ez idõ szerint még nem
ütemezhetõ.
Az 1997-ben esedékessé váló fizetési kötelezettségeket - a kezességbeváltás
valószínûsége szerint is bemutatva - tételesen a XXII. fejezet tartalmazza. A
járulékos költségeket (kamat), valamint az árfolyamváltozás hatását is
számszerûsítve az állami kezességgel biztosított hitelek törlesztésére mintegy
65 milliárd forintot kell jövõre fordítani. Ennek zömét az adósok várhatóan
teljesíteni fogják, de néhány esetben számolni kell az állami kezesség
érvényesítésével. Ezért az egyedi és jogszabályi kezességek fedezetére 11
milliárd forint kiadási elõirányzatot indokolt tervezni, az utóbbiaknál csak
minimális (100 millió forint) kötvény- illetve takarékbetét-beváltással
számolva. Az egyedi kezességek közül azonban számos jelentõs tétel kerül
minden valószínûség szerint a központi költségvetés igénybevételével
kielégítésre.
A Magyar Export-Import Bank Rt. saját kockázatra nyújtott garanciaügyleteken
túlmenõen az export elõsegítése érdekében költségvetési hátterû garanciát is
nyújt. E garanciaügyletek kerete 1997-ben 50 milliárd forint. A
garanciabeváltásból keletkezõ költségvetési fizetési kötelezettség várhatóan
1,5 milliárd forintot tesz ki.
Az EB Rt. által vállalható politikai és árfolyam kockázatok elleni biztosítási
kötelezettség összegének felsõ határa 1997. december 31-én 130 milliárd
forint. Az állomány lejárati struktúráját úgy kell kialakítani, hogy az ne
tartalmazzon túlzott aránytalanságokat a költségvetés jövõbeni
elkötelezettségei szempontjából. Az 1997. évi kárfizetésekre 1 milliárd forint
irányozható elõ.
A Hitelgarancia Rt. készfizetõ kezességeinek érvényesítésébõl a társaságot
terhelõ fizetési kötelezettségek 70%-ára vállalt költségvetési viszontgarancia
fedezete 1,5 milliárd forint.
V. A HIANY FINANSZIROZASA ES A
KÖZPONTI KÖLTSEGVETESI ADOSSAG TÖRLESZTESE
A költségvetési hiány és finanszírozása
A központi költségvetés 1997 évi GFS hiánya 301,7 milliárd forint, ami a
központi költségvetés 305 milliárd forint összegû elsõdleges többletébõl, a
költségvetés adósságából származó nettó belföldi és a nettó külföldi
kamatfizetésbõl, továbbá a Magyar Nemzeti Bank nettó befizetésébõl adódik
össze. Ennek a költségvetési hiánynak a finanszírozása havi nettó 30-40
milliárd forint kibocsátást tesz szükségessé, ami - összehasonlítva a korábbi
évekkel - komoly finanszírozási feladatot jelent. A központi költségvetés
finanszírozása szempontjából az 1997-ben lejáró 62 milliárd forintnyi hitel és
332,7 milliárd forintos éven túli államkötvény megújítását is biztosítani
kell. Ezen felül rendkívüli törlesztésként jelentkezik a Magyar Nemzeti
Bankkal szembeni adósságcsere keretében 1.959,9 milliárd forintnyi a Magyar
Nemzeti Bank által kezelt nettó külföldi adósságállomány leértékelési
különbözete után képzett lejárat nélküli kamatmentes hitel és ennek
lecserélésére korábban kibocsátott államkötvény.
A folyó költségvetési hiány és a költségvetési tartozások esedékes
visszafizetését fedezõ új kibocsátások egységes stratégia keretében kerülnek
meghatározásra. A költségvetés és a lejáró államadósság biztonságos és
középtávon is olcsó finanszírozása érdekében a kibocsátási stratégia fontos
célja a kibocsátandó állampapírok futamidejének további hosszabbítása. Ennek
keretében növekszik az államkötvény értékesítés súlya, az 1996. folyamán
alkalmazott 2 és 3 éves futamidejû fix kamatozású államkötvények mellett a
piaci kereslet függvényében hosszabb futamidejû fix és változó (inflációhoz
kötött) kamatozású államkötvények kibocsátására is sor kerül. Ezen felül a
korábban fontos finanszírozási szerepet betöltõ rövid futamidejû diszkont
kincstárjegyek szerepe tovább mérséklõdik, egyedül a 12 hónapos diszkont
kincstárjegy szerepe növekszik. A hosszabb futamidejû állampapírok
részarányának növelését a kedvezõ makroszintû pénzügyi helyzet teszi lehetõvé.
A központi költségvetési adósság törlesztése
Ez a fejezet a központi költségvetés adósságának törlesztési kiadásait
foglalja magában. Tartalmazza a költségvetés lejáró hiteleinek, kötvényeinek
visszafizetését, valamint az MNB-vel szembeni adósságrendezéssel kapcsolatos
tartozásokat is magában foglalja. A költségvetés a jelenleg a Magyar Nemzeti
Bank által nyújtott leértékelési kamatmentes államadósságot és államadóssági
kötvényállomány egy részét az MNB-vel szembeni devizaadóssággá alakítja át. Az
adósságkonverzióval a Magyar Nemzeti Bank nettó devizapozíciója
kiegyensúlyozott lesz. Ez az MNB-vel szembeni teljes nulla kamatú, lejárat
nélküli költségvetési adósság 1606,4 milliárd forint összegû, valamint ezen
felül 353,5 milliárd forintnyi államadóssági kötvény devizakötvénnyé történõ
cseréjével valósul meg.
A költségvetés lejáró hiteleinek törlesztésére 62 milliárd forintot fordít,
ennek mintegy 80 %-a az MNB-vel szembeni hiányt finanszírozó hitel. A központi
költségvetés által 1995. december 31-i hatállyal átvállalt MÁV hitelek
törlesztésére 8 milliárd forintot kell fordítani 1997-ben.
Államkötvények visszafizetése, illetve visszavásárlása 624,9 milliárd forint
összegben kerül sor. Ebbõl 353,5 milliárd forint a fent említett
devizakötvényesítésbõl ered. A lejáró hiányt finanszírozó államkötvények
értéke 317,7 milliárd forint, melyek kiegészülnek lejáró Társadalombiztosítási
és lakáskötvényekkel, valamint Universitas kötvényekkel is. Az
adósságtörlesztési kiadások a nullás adósság devizatartozássá való
átalakításának összegével együtt 2354,7 milliárd forintot tesznek ki.
Az államadósság összetételének változása
Az ország gazdaságstabilizálás területén elért eredményei, a makrogazdasági
folyamatok kedvezõ irányba fordulása javította az ország külföldi megítélését,
az átmenetileg megrendült befektetõi bizalom helyreállt. Mindezek
eredményeként felgyorsult a külföldi tõke beáramlása részben mûködõtõke
befektetés, részben a vállalatok közvetlen külföldi hitelfelvétele formájában,
befejezéséhez közeledik az állam termelõ vagyonának - jelentõs arányban
külföldiek részvételével történõ - privatizálása.
A több milliárd dollárnyi deviza beáramlása a gazdaságpolitika többirányú
összehangolt, de határozott lépéseit tette és teszi a jövõben is szükségessé.
A forint árfolyama nagyarányú felértékelõdésének, s ennek külgazdasági
folyamatokra gyakorolt kedvezõtlen hatásának elkerülése nagyösszegû
devizapiaci intervenciót, a beáramló tõke jelentõs hányadának jegybank általi
megvásárlását tette szükségessé. A jegybank nagyösszegû, egyirányú devizapiaci
mûveletei ugyanakkor a pénzellátás jelentõs emelkedését, a forintlikviditás
növekedését okozzák.
A mindezek következtében megnövekvõ kereslet olyan mértékben tud kedvezõ
makrogazdasági hatásokat kiváltani, amennyire a reálszféra
alkalmazkodóképessége, a strukturális változások sebessége ezt lehetõvé teszi.
A gazdaság reáloldali reagálása csak fokozatos lehet, nem képes a pénzoldal
lökésszerû hullámainak azonnali követésére. E változási sebességet meghaladó
pénzellátás, keresletbõvülés a pénzügyi szférán belül indít el kedvezõtlen
változásokat: a külsõ egyensúly rontásával és az infláció felgyorsulásával,
egyúttal egyensúlytalansági tendenciákat gerjeszt a reálszférában is. E
kedvezõtlen hatások elkerülése a felesleges likviditás kiszívását,
sterilizálását teszi szükségessé.
A nagyösszegû tõkebeáramlás kezelésének - döntõen a jegybank által különbözõ
eszközökkel végzett - mûveletei, az úgynevezett sterilizált intervenció
jelentõs módosulásokat okozhat az állam adósságában, az adósságkezelés
költségeinek megjelenési formáiban.
A folyamat következtében megváltozik az államadósság forint és
devizakomponensének aránya, a forintrész növekedésével. A két adósságelem
eltérõ inflációja miatt módosulnak az adósságterhek megjelenési formái. A
forintadósság terhe a kamat. A nominális kamatok jelentõs része az
adósságállomány magas infláció miatti értékvesztését kompenzálja, kisebb
hányada az, amely e fölötti reálkamatot,- terhet jelent. A devizaadósság terhe
csak kisebb részben jelenik meg kamatként, a nagyobb súlyt az átértékelési
veszteség jelenti. Az adósságstruktúra jelzett irányú változása csak kisebb a
kamatdiszparitásnak megfelelõ mértékû módosulást okoz az adósság együttes
(kamatok + átértékelési különbözetek) terheiben, ugyanakkor nõ kamat-
kötelezettség összege, csökken az átértékelési veszteség mértéke.
A jelenlegi elszámolási rendszerben a kamatfizetések és az árfolyam-
különbözetek elszámolása eltérõ. Míg a kamatterhek a költségvetés folyó
kiadásai közt jelennek meg, a jelentõs részben az MNB mérlegében
nyilvántartott külsõ adósság ár-folyamkülönbözetét sor alatt, közvetlenül az
államadóssággal szemben számoljuk el. Az államadósság összetételének változása
ily módon - a kamatkiadások arányának emelkedésén keresztül - növeli a folyó
költségvetés hiányát, ezáltal deficitjét. A változás azonban látszólagos, nem
okoz érdemleges hatást az egyes szektorok vagyoni pozícióiban, önmagában nem
vezet az összkereslet növekedésére, így nem igényel kiigazító
gazdaságpolitikai lépéseket. A jövedelmi folyamatokban bekövetkezõ változások
azonban megnövelik az államon kívüli szektorok mozgásterét, ezért különösen
fontos, hogy a gazdaságpolitika következetessége, kiszámíthatósága, hitele ne
sérüljön, ne vezessen a pénzügyi megtakarítások biztonságának, illetve az ebbe
vetett hitnek a csorbulásához.
A költségvetés és az MNB közti elszámolások változásai
1997. január 1-jén fennálló nettó deviza államadósság a költségvetés könyveibe
kerül átvezetésre. Technikailag ezt a költségvetés és a jegybank közötti
adósságcserével bonyolítjuk le. Ennek során a jegybank a költségvetéssel
szembeni követeléseinek egy része (nulla kamatozású hitelek, piaci hozamú
állampapírok meghatározott hányada) helyébe - az MNB nettó devizatartozásainak
megfelelõ összegû - költségvetés által kibocsátott devizakötvények lépnek.
Az adósságcsere megvalósításának indokai, kedvezõ következményei az
alábbiakban foglalhatók össze:
1. A külsõ államadósság terhei közvetlenül a költségvetésben jelentkeznek.
Megszûnik ezáltal az MNB mérlegének árfolyamveszteségek miatti torzulása,
eredményének az államadósságot érintõ folyamatoktól való közvetlen függése.
Ugyanakkor nyomonkövethetõbbé válik a monetáris mûveletek eredményessége a
pénzkibocsátás hozamának és a stabilizáció érdekében végzett piaci
beavatkozások eredõjeként. Összegezve növekszik a fiskális és monetáris
funkciók transzparenciája, átláthatóbbá válik az egyes funkciókat gyakorló
szervek mûködése, felelõssége.
2. A fiskális és monetáris funkciók egyértelmû szervezeti elkülönülése
egyszerûbbé, közvetlenebbé, ezáltal hatékonyabbá teszi a makrogazdasági
folyamatok irányítását. Világosabb összefüggések, egyértelmû felelõsségi
viszonyok megkönnyítik az ellenõrzést és felügyeletét végzõ intézmények
munkáját.
3. A nemzetközi normákhoz történõ igazodásnak feltétele a kapcsolatok
fentiek szerinti változtatása. Az EU szabályozás szerint a jegybankok nem
finanszírozhatják közvetlenül a költségvetést. E szabály értelmében a
devizaadósságon keletkezõ árfolyamveszteség finanszírozására (nullás
hitelek) sem nyújthat a jegybank hitelt a költségvetésnek.
Összességében a költségvetés látszólagos terheinek növekedése paradox módon
kedvezõ folyamatok (stabilizáció, befektetõi bizalom) hatására következett be.
Ez a látszólagos növekedés nincs összefüggésben a költségvetés és az MNB
közötti kapcsolatok változtatásával. A kapcsolatrendszer változtatását és
idõzítését az indokolja, hogy a kialakult makrogazdasági folyamatok - a
jelenlegi szabályozás keretei között - növelték a fiskális és monetáris
folyamatok illetve ezekért felelõs szervek hatáskörének egymásba nyúlását,
átfedéseit, az ebbõl következõ diszfunkcionalítást. Másrészt a kedvezõ
makrogazdasági folyamatok közepette egyszerûbbek, kivitelezhetõbbek,
teljeskörûbbek, politikailag elfogadhatóbbak a szükséges változtatások
A TÖRVÉNYJAVASLAT RÉSZLETES INDOKLÁSA
ELSE RÉSZ
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG 1997. ÉVI KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSE
ELSE FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES KIADASAINAK ES BEVETELEINEK FIÖSSZEGE, A HIANY
MERTEKE ES FINANSZIROZASANAK MODJA
1-3. §-okhoz
A törvény és mellékletei a fõösszegeket, a hiányt, a kiadások és a bevételek
fejezetek, címek, alcímek, elõirányzat-csoportok és kiemelt elõirányzatok
szerinti bontását, és a központi költségvetés bel- és külföldi
adósságállományának törlesztésével kapcsolatos rendelkezéseket tartalmazza.
4. §-hoz
Az Országgyûlés ebben a paragrafusban felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy
a törvényben jóváhagyott hiányt finanszírozza és az államadósságot kezelje. A
megadott felhatalmazás a korábban alkalmazott részletes elõírásokkal szemben
tág értelemben ad államadósság kezelési mûveletekre felhatalmazást, hiszen az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 14. §-a szabályozza az
államadósság egészének alakulását. A költségvetési év elõtt és az év folyamán
azonban nem lehet merev részletes elõírásokkal szabályozni a végezhetõ
mûveleteket, hiszen az adósságkezelés tényleges lehetõségeit nagy részben az
állampapír-piac aktuális helyzete is befolyásolni fogja. Az adott évi
részletes mûveletekrõl ezen felhatalmazás alapján majd a költségvetési év
lezárása után számol be a pénzügyminiszter.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény az éves költségvetési törvény
feladatául írja elõ a Magyar Nemzeti Bank által 1991. elõtt nyújtott
kedvezményes kamatozású hitelek kamatának meghatározását.
5. §-hoz
A Magyarország külföldi adósságának nagyobb hányadát eddig a Magyar Nemzeti
Bank kezelte. Ez a gyakorlat a nemzetgazdaság átalakulásának jelenlegi
periódusában, a jelentõs mértékû külföldi tõkebeáramlás okozta vagyon és
adósságváltozási folyamatok mellett nem folytatható. A gazdaságpolitika és a
mind az ország, mind a központi költségvetés adóssága kezelési
feltételrendszerének javítása, a folyamatok átláthatóságának javítása
érdekében szükséges a költségvetés és a Magyar Nemzeti Bank hitelezési
kapcsolatainak átalakításra, amit az ebben a paragrafusban kapott
felhatalmazás alapján lehet megvalósítani.
MÁSODIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES ES AZ ALLAMHAZTARTAS MAS ALRENDSZEREI EGYES
ELIIRANYZATAINAK MEGALLAPITASAVAL, TELJESITESEVEL, ILLETILEG
FELHASZNALASAVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZESEK
A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES CELTARTALEK-ELIIRANYZATAI
6. §-hoz
A társadalombiztosítási járulék alapjának szélesítésével összefüggésben egyes
területeken várható jelentõsebb többletigények, valamint létszámcsökkenések
egyszeri többletkiadásainak részbeni fedezetére indokolt év közben
céltartalékot képezni. A javasolt összeg 6,0 milliárd forint. A céltartalékból
a központi költségvetési szervek, illetve kivételesen - egyszeri alkalommal -
a Magyar Rádió Rt. és a Magyar Televízió Rt. részesülhetnek támogatásban.
Utóbbiaknál a költségvetési szervbõl való "átalakulással" összefüggésben
keletkezik hozzájárulási igény, de a központi költségvetésnek csak azon
munkavállalók után indokolt terhet vállalnia, akik elhagyják a rádiózás,
televíziózás területét.
Céltartalék szolgál továbbá egyes központi költségvetési szerveknél (területi
közigazgatás) 1996. évben végrehajtott illetménykiegészítés-emelés éves szintû
fedezetére, továbbá a szorosan vett központi közigazgatásban dolgozó vezetõk
egy részénél az alapilletménytõl 40 %-kal történõ eltérés miatti
többletkiadásra, végül e szervek felsõfokú végzettségû munkavállalóinál
lehetõvé tett +20 %-os díjazás fedezetének a dolgozók 10 %-a után számított
összege.
A külkereskedelmi szolgálat feladatainak átszervezése (1997. június 30.) után
a szükségesnek ítélt állami feladatok ellátásához a személyi, tárgyi
feltételeket a X. Miniszterelnökség költségvetési fejezet Külszolgálat
elõirányzat-csoporton képzett céltartalékból kell finanszírozni.
Az állam vagyonával és a felhalmozásokkal kapcsolatos rendelkezések
7. §-hoz
Az állam vállalkozói vagyona értékesítésérõl szóló 1995. évi XXXIX. törvény
elõírásainak és a törvényalkotó szándékainak megfelelõen a privatizáció 1995.
év végén jelentõsen felgyorsult és lendülete 1996. évben folytatódott. Ennek
eredményeként az eladható vagyon döntõ többsége magánkézbe került. A
fennmaradó privatizálható vagyon mértéke jelentõsen lecsökkent, az 1996.
évihez viszonyítva annak fele-harmada, összetétele kedvezõtlenebb,
értékesítése fajlagosan nagyobb ráfordítást igényel. Mindezek együttesen a
korábbi évekhez viszonyítva mérsékeltebb költségvetési befizetést
eredményeznek, ugyanakkor ezzel nem teljesen arányosan csökkenõ ráfordításokat
tesznek szükségessé.
Az 1997. évben - a korábbiakhoz képest - csökkenõ értékesíthetõ vállalkozói
vagyon és a mérséklõdõ bevételek szükségessé teszik a privatizáció során
vállalt jótállási, szavatossági és garanciális kötelezettségek fedezetére
vonatkozó tartalékolás folytatását.
Az ÁPV Rt., illetve jogelõdjei számára más törvényekben elõírt kötelezettségek
teljesítése változatlanul követelmény, az ÁPV Rt. az érintettekkel történõ
megegyezés révén ennek eleget tesz.
A reorganizációra fordítandó kiadások mértéke az 1996. évihez képest
csökkenthetõ, annak célja már kevésbé a privatizáció elõkészítése, inkább a
tartós állami tulajdon mûködése hatékonyságának fokozása.
8-9. §-hoz
Indokolt, hogy az ÁPV Rt. vagyonkezelésében lévõ, egyébként nem értékesíthetõ
ingatlanokat a paragrafusban megjelölt célokra átadja eseti döntéssel,
térítésmentesen a helyi önkormányzatok részére. Ugyancsak indokolt az is, hogy
az Alkotmánybíróság, az Állami Számvevõszék, a Vám- és Pénzügyõrség Országos
Parancsnoksága, továbbá az Adó- és Pénzügyi Ellenõrzési Hivatal használatában
lévõ azon ingatlanok, amelyek jelenleg az ÁPV Rt. tulajdonában vannak, a
kincstári vagyon részét képezzék.
Szabályozza e törvényhely a szovjet csapatkivonás következtében kiürült, az
ÁPV Rt. által kezelt laktanyák és egyéb ingatlanok értékesítésébõl, átmeneti
vagy tartós hasznosításából származó nettó készpénzbevételbõl a helyi
önkormányzatok és a központi költségvetés fele-fele arányban történõ
részesedését. Ugyanitt szabályozza a törvény az árbevételbõl a részesedést
megelõzõen levonható költségek körét.
10. §-hoz
Indokolt, hogy a Kincstári Vagyoni Igazgatóság rendelkezésére álljon
meghatározott összeg, amelybõl a vagyongazdálkodással kapcsolatos kiadások
fedezhetõek. A KVI vezérigazgatója az összeg felhasználásáról a
pénzügyminisztert negyedévenként utólag tájékoztatja.
11. §-hoz
Az államháztartásról szóló törvény 108. és 109. §-ai értelmében a
költségvetési törvényben értékhatárokat kell megállapítani az elfogadási
jogosultságra az állam javára lemondott vagyon esetében, a versenytárgyalási
kötelezettségre a vagyon elidegenítésénél, továbbá a használati, illetve
hasznosítási jog átengedésénél.
A központi költségvetési szervek feladatellátásához nem szükséges ingatlanok
értékesítése csökkenti a fenntartási költségeket, az abból származó bevételek
megfelelõ, minimálisan 50 %-ban megjelölt, egyedileg megítélt hányadának az
intézmény jogos igényeit figyelembevevõ, egyedileg megítélt jogcímenkénti
visszahagyása elõsegíti a intézmények hosszabbtávú feladatainak racionálisabb,
színvonalasabb megvalósítását. Ugyanakkor saját használatra nem szükséges
ingatlanok, vagy ingatlanrészek egymás közötti bérbeadásának elõsegítését,
gyorsítását célozza a törvényhelyben a nyilvános versenytárgyalási
kötelezettség alóli felmentés.
A paragrafus eleget tesz annak is, hogy az államháztartásról szóló törvény
108. §-a értelmében a költségvetési törvényben kell meghatározni a behajtásra
nem kötelezett kisösszegû követelések értékhatárát.
Az államháztartásról szóló törvény csak nyilvános versenytárgyalás
alkalmazásával teszi lehetõvé a költségvetési szervek ingatlan-elidegenítését.
A Magyar Honvédség szervezeti átalakulásával összefüggésben jelentõs értékû
ingatlanvagyon értékesítésére kerül sor. Az ingatlanok egy jelentõs hányada
kedvezõtlen adottságú, értékesítésük elõsegítését célozza e szakasz a
költségvetési terhek csökkentése érdekében, egyúttal módot adva a nem
értékesíthetõ, önkormányzat részére sem szükséges ingatlanok KVI-nek történõ
átadására megállapodás alapján.
12. §-hoz
A MÁV Rt. mûködésének stabilizálása, a lecsökkent fuvarozási teljesítményekhez
való igazodás indokolttá tesz - egyéb intézkedések mellett - létszám-
racionalizálást is. A tevékenység egyes területein és egyes szervezeti
egységeknél az ehhez szükséges mûszaki fejlesztést támogatja az állam.
A központi költségvetési szervekkel kapcsolatos rendelkezések
13. §-hoz
A központi költségvetési szervek vállalkozási tevékenységbõl származó
eredményükbõl a társasági adónak megfelelõ mértékkel (18 %) csökkentett részt
használhatják fel, az alaptevékenység ellátásához felhasznált eredményt nem
terheli befizetési kötelezettség.
14. §-hoz
Az ebben a paragrafusban felsorolt bevételek eredeti elõirányzatot meghaladó
többletének 50 %-a elszámolható saját bevételként, 50 %-a pedig a központi
költségvetést illeti. Itt kerülnek rögzítésre az e szabály alóli kivételek - a
teljes összegében felhasználható többletek - és a vonatkozó elõirányzat
módosításának határideje.
15. §-hoz
E paragrafus központi elvonást ír elõ a központi költségvetési szervek
meghatározott bevételei körében. Ezzel eleget tesz az államháztartásról szóló
törvény azon rendelkezésnek, mely szerint egyes bevételek meghatározott
hányadát kincstári vagyon - annak használata - utáni részesedés terheli. A
kötelezettség nem vonatkozik az alapvetõ funkciók (oktatás, kollégiumi
ellátás, egészségügy stb.) ellátásáért fizetett térítésekre, illeték-jellegû
bevételekre, az állami, hatósági feladatok díjaira, az átvett pénzeszközökre,
felhalmozási célú bevételekre.
A kötelezettség alóli mentességeket a felsorolt célok, illetve a mezõgazdasági
termékek alacsony jövedelmezõsége indokolják.
A kötelezettség mértéke az elõzõ évi 13 %-ról 5 %-ra csökken, egyidejûleg a
mentességek köre szûkül.
16. §-hoz
A központi költségvetési intézményrendszer korszerûsítése keretében a
külképviseletek szervezeti és elhelyezési integrációja miatt a külföldön
mûködõ magyar kereskedelmi képviseletek 1997. június 30-i határidõvel
megszüntetésre kerülnek. Eddig az idõpontig a külkereskedelmi szolgálat
költségvetési támogatása változatlanul a XV. Ipari és Kereskedelmi
Minisztérium fejezetben szerepel. A jelzett határnappal a fejezeti címen
képzõdõ maradvány a Miniszterelnökség költségvetési fejezethez kerül
átcsoportosításra.
17. §-hoz
A felsõoktatási hallgatói normatívának és a doktori képzésben résztvevõk
támogatási normatívájának megállapításánál a szintentartás érvényesül.
A katonai és rendvédelmi felsõoktatási intézmények vezetõinek, oktatóinak és
hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 44. §-ának (1)
bekezdése szerint a költségvetésrõl szóló törvényben kell meghatározni a
Rendõrtiszti Fõiskolán tanuló ösztöndíjas hallgatók pénzbeni juttatását.
18. §-hoz
A fogvatartottak foglalkoztatását - törvényi rendelkezés szerint - biztosítani
kell. A foglalkoztatást az e célra létrehozott büntetés-végrehajtási
gazdálkodó szervezetek valósítják meg. A különleges munkaerõ foglalkoztatása
során a polgári élettõl eltérõ sajátos (biztonsági, õrzési, betanítási, anyag-
felhasználási, javítási, karbantartási stb.) többletköltségek merülnek fel,
melyek az alaptevékenység összköltségének jelentõs hányadát teszik ki és a
gazdálkodás eredményébõl nem fedezhetõk, s ez a gazdálkodó szervezetek
támogatását igényli.
HARMADIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES ES AZ ALLAMHAZTARTAS TÖBBI ALRENDSZERENEK
KAPCSOLATA
A) A HELYI ÖNKORMANYZATOK ES A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES
KAPCSOLATRENDSZERE
Állami hozzájárulás és támogatás
19-22. §-okhoz
A törvényjavaslat ezen szakaszai - a kapcsolódó törvénymellékletekkel együtt -
szabályozzák a helyi önkormányzatokat megilletõ állami hozzájárulásokat és
támogatásokat. Ezen belül tagolva a normatív állami hozzájárulásokat, a
felhasználási kötöttséggel járó állami támogatásokat, továbbá a kiegészítõ
támogatásokat.
A törvényjavaslat 3. sz. melléklete részletesen tartalmazza a normatív állami
hozzájárulások fajlagos összegeit. A közoktatási törvény módosításával
összhangban szerepelnek a mellékletben a közoktatáshoz kapcsolódó, 1997. évtõl
bevezetendõ új rendszerû normatív állami hozzájárulások.
A normatív állami hozzájárulásokat részletesen, önkormányzatonként és
jogcímenként a helyi önkormányzatok adatszolgáltatásában szereplõ
feladatmutatók és mutatószámok alapján a pénzügyminiszter és a belügyminiszter
együttesen teszi közzé a törvény kihirdetését követõen. A központilag
szervezett adatszolgáltatás a törvényjavaslat tárgyalásának idõszakában
fejezõdik be. A helyi önkormányzatokat megilletõ normatív állami
hozzájárulások így a törvényalkotás folyamatában véglegezõdnek. Ezek
közzététele lehetõvé teszi a helyi önkormányzatoknak a költségvetésük
megtervezésével kapcsolatos feladataik végrehajtását, és arról a külön
törvényben szereplõ információszolgáltatási kötelezettségük határidõben
történõ teljesítését.
A helyi önkormányzatok színházi támogatásának jogcímeit és összegeit a 4. sz.
melléklet részletezi. A támogatás túlnyomó része a színházépület
mûködtetéséhez kapcsolódik, további támogatás illeti meg az önkormányzatokat a
mûvészeti kiadásokhoz való hozzájárulásként, és pályázati rendszerben
részesülhetnek támogatásban az egyéb színházi intézmények és feladatok. Új
vonása az 1997-ben érvényesülõ színházi támogatásnak, hogy a bábszínházak
feladatainak ellátásához külön megpályázható összeget jelöl meg a színházak
támogatására szolgáló elõirányzaton belül.
1995. évben a helyi önkormányzatok fenntartásába került hivatásos tûzoltóságok
1997. évi állami támogatásának a fenntartó városok önkormányzatai részére
megállapítása több elemes (a 7. sz. mellékletben foglalt) normatíva
alkalmazásával, szakmai mutatók felmérése alapján történik. Így a szabályozás
figyelembe veszi a normativitás érvényesítésére a szaktörvényben
megfogalmazott követelményt.
Az új közoktatási törvény alapján kötötté vált a nemzetiségi és etnikai
oktatáshoz kapcsolódó kiegészítõ támogatás (8. sz. melléklet).
A törvényjavaslat a társadalmi-gazdasági, infrastrukturális szempontból
elmaradott és foglalkoztatási gondokkal küzdõ térségek településeinek - a
termelõ infrastrukturális feltételeikben meglévõ területi különbségek
mérséklése és fejlesztésük érdekében - felhasználási kötöttséggel járó állami
támogatást állapít meg. Az elõirányzat a területfejlesztésrõl és
területrendezésrõl szóló 1996. évi XXI. törvény szabályai szerint a
területfejlesztés térségi eszköze, felhasználásáról - külön jogszabályban
meghatározott feltételek szerint - a megyei fejlesztési tanácsok döntenek.
A címzett- és céltámogatások jogcímeit és igénybevételének szabályait a helyi
önkormányzatok címzett- és céltámogatási rendszerérõl szóló, módosított 1992.
évi LXXXIX. törvény állapítja meg. A hivatkozott törvény 82. §-a (2)-(3)
bekezdése alapján az éves költségvetési törvény állapítja meg a támogatható
célok körét és rangsorát. 1997. évre a törvényjavaslat négy célt és ezek
rangsorát állapítja meg, elsõ helyre sorolva a szilárdhulladék-lerakó építés
támogatását. A törvényjavaslat a céltámogatások körében az üzembehelyezhetõség
szempontjából mûszakilag összetartozó beruházások támogatására is rendelkezik
a vízgazdálkodás, szennyvíztisztító telep és szennyvízcsatorna-hálózat építés
tekintetében. Ezáltal - a rangsorolástól függõen - a korábbi években csak
részben megvalósult szennyvízelvezetést és tisztítást szolgáló beruházások
befejezése kedvezményezetté válik és az 1996-ban már megkezdett folyamat
továbbra is érvényesül.
Rendelkezést tartalmaznak e paragrafusok az 1997. évi elõirányzatból és a
korábbi évek elõirányzat-maradványából a helyi önkormányzatok lemondása által
felszabaduló címzett- és céltámogatás helyi önkormányzati rendszeren belül,
azonos célokat szolgáló, a törvényben megállapított kielégítési rangsor
figyelembevételével történõ felhasználására. A törvényjavaslat az év során
június 30-ig megtörtént lemondásokkal összfüggésben nyitja meg ezt a
lehetõséget. Ez az idõbeli korlát figyelembe veszi, hogy az így
kedvezményezett helyi önkormányzatoknak a beruházás megkezdésére, ezáltal a
támogatási jogosultság - külön törvény szerinti - feltételeinek megtartására
legyen lehetõsége.
Rendelkeznek e paragrafusok a normatív állami hozzájárulásról, valamint az
elõzõ évek címzett- és céltámogatási elõirányzat-maradványai tekintetében a
helyi önkormányzatok által bejelentett lemondással felszabaduló összegeknek az
önhibáján kívül hátrányos helyzetbe került önkormányzatok, valamint a tartósan
fizetésképtelen önkormányzatok kiegészítõ támogatására történõ
átcsoportosítására.
A szabályozás a rendkívüli, váratlan események következtében felmerülõ,
illetve az elõre nem látható többletkiadásokkal járó, rendkívüli
kötelezettségek elismerésére ad lehetõséget. Meghatározza az önhibán kívül
hátrányos helyzetben lévõ önkormányzatok jogosultsági feltételeit, továbbá a
külön törvényben szabályozott adósságrendezési eljárás keretében nyújtható
visszterhes kamattámogatásra, az adósságrendezési eljárás idõszakában adható
mûködési támogatásra biztosítja a pénzügyi fedezetet, valamint megszabja a
pénzügyi gondnokoknak kifizethetõ díj alsó és felsõ határát.
E rendelkezések tartalmazzák a helyi önkormányzatok, valamint a központi
költségvetés kamatfizetési kötelezettségét azokban az esetekben, ha a helyi
önkormányzat az õt ténylegesen megilletõnél több állami hozzájárulást, vagy
állami támogatást jogosulatlanul vett igénybe, az állami támogatást nem a
meghatározott célra használta fel, illetve a központi költségvetés a
törvényben elõírt határidõre nem teljesítette a normatív állami hozzájárulás
folyósítását, ide értve a nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozók óvodai és
iskolai nevelésével összefüggõ kötött támogatást is.
Tartalmazzák e paragrafusok a helyi önkormányzatok által a támogatás
visszafizetésének kötelezettségével járó eseteket, valamint a visszafizetés
rendjét, illetve a visszafizetésekrõl a Kincstár által a Belügyminisztérium
részére szolgáltatandó információ tartalmát és annak határidejét. Ez utóbbi a
visszafizetésekbõl származó lehetõségek kihasználásának az alapját képezi,
egyidejûleg az Állami Számvevõszék ilyen irányú javaslatainak a megvalósítását
is szolgálja.
A központosított elõirányzatról, illetve az egyéb központi támogatásról
évközben történt lemondással felszabaduló összegnek a tárgyévben ugyanazon
jogcímen felhasználását javasolja engedélyezni a törvényjavaslat, összhangban
az eddigi gyakorlattal. Ez a helyi önkormányzatok érdekeit szolgálja, mivel az
Országgyûlés által megállapított támogatás teljes egészének a rendeltetésszerû
felhasználását segíti elõ.
Szabályozza a törvényjavaslat az Állami Számvevõszék által 1997. január 1-jét
követõen és az Országgyûlés által jóváhagyott visszafizetési kötelezettséghez
kapcsolódóan a helyi önkormányzatok késedelmi kamatfizetési kötelezettsége
keletkezésének kezdõ napját, valamint a kamat alkalmazandó mértékét.
Az államháztartási törvényben elõírt, az éves költségvetésrõl, az éves
beszámolóról, illetve a féléves beszámolóról szóló információ határidõre
teljesítésének elmulasztását a törvényjavaslat a helyi önkormányzatot a nettó
finanszírozás keretében megilletõ összeg folyósításának a felfüggesztésével
szankcionálja, azzal, hogy a felfüggesztés okának megszûntével az év hátralévõ
részében illeti meg az önkormányzatot - havonta egyenlõ részletben - a
felfüggesztés következtében átmenetileg elmaradó összeg. Szabályozza a
felfüggesztés kezdeményezésének a rendjét, amely szerint a TÁKISZ jelzése
alapján a Belügyminisztérium jogosult intézkedni a felfüggesztés iránt.
Átengedett, megosztott bevételek
23-26. §-okhoz
A helyi önkormányzatokról szóló, módosított 1990. évi LXV. törvény alapján a
költségvetési törvény rendelkezik az önkormányzatok költségvetése és a
központi költségvetés között megosztandó adó- és más bevételekrõl, illetve
egyéb átengedett bevételekrõl.
1997. évre a törvényjavaslat - az 1995. évre bevallott és településre
kimutatott - személyi jövedelemadóból a helyi önkormányzatok részére az 1996.
évi 36 % részesedéssel szemben 38 % átengedését tartalmazza, amelyen belül
22 % illeti meg közvetlenül a települési önkormányzatokat. Az ezen túlmenõ
részbõl lakosonként egy fõre számított átlagos értékig személyi jövedelemadó
kiegészítésben részesülnek a gyenge jövedelmi háttérrel rendelkezõ települési
önkormányzatok, és normatív mértékek szerint jutnak személyi jövedelemadó
bevételhez a megyei, fõvárosi, valamint a települési önkormányzatok. Ez
utóbbiak 1997. évben még jelentõsebb mértékben váltanak ki normatív állami
hozzájárulást.
A személyi jövedelemadó helyi önkormányzatonként és jogcímenként részletezve a
pénzügyminiszter és a belügyminiszter együttes rendeletében kerül közzétételre
- a normatív állami hozzájárulásokkal együtt - 1997. január 15-éig.
A személyi jövedelemadó megosztásával kapcsolatos szabályok, ezen belül az
elõzõ évhez képest mutatkozó változások összességükben a helyi
önkormányzatoknál a feladat- és a forráselosztás összhangját segítik elõ. A
személyi jövedelemadó megosztása a többi forrásokkal, különösen a normatív
állami hozzájárulások rendszerével együttesen tölti be a helyi önkormányzatok
pénzügyi szabályozásának szerepét. Ezért a szabályrendszer a speciális vonások
mellett együttesen, kölcsönhatásban alakítható, illetve értékelhetõ.
A gépjármûadó átengedésének 50 %-os mértéke, valamint az egyéb megosztott
bevételek átengedésének - 24-26. §. szerinti - szabályai 1996. évhez képest
változatlanok.
Az önkormányzatok által beszedett illetékek szabályozása
27. §-hoz
Az önkormányzatok által beszedett illeték szabályozásában a központi
költségvetés és a helyi önkormányzatok közötti 50-50 %-os megosztás, illetve a
megyei jogú városok és a megyei önkormányzatok tekintetében a megosztás rendje
1997. január 1-jétõl nem változik.
A közigazgatási reform keretében az illetékhatósági jogkör átkerül a megyei
jogú városoktól a megyei önkormányzati fõjegyzõkhöz. A változtatás a fõvárosi
fõjegyzõ illetékügyi hatáskörét nem érinti. Az illetékhatósági jogkör az
adózás rendjérõl szóló törvény módosításával települ át.
A változtatás parlamenti elfogadása azt jelenti, hogy a jövõben a megyei
illetékhivatalok fenntartásáról a megyei önkormányzatok gondoskodnak. A
zökkenõmentes áttérés érdekében a költségvetési törvényjavaslat rendezi azt az
esetet, ha a bevételbõl részesedõ megyei jogú város 1997. február 1-jéig nem
állapodik meg a megyei önkormányzattal a területén beszedett illetékkel
kapcsolatban felmerült költségek viselésérõl. Ilyenkor a megyei önkormányzat a
felmerült költségek fedezése céljára a bevételi részesedésnek megfelelõ
hányadot a megyei jogú várost megilletõ bevételbõl visszatarthatja.
A megyei önkormányzatokat - országos összesítésbõl népességarányosan, illetve
1/19-ed részként - megilletõ illetékbevétel összegyûjtésének és elosztásának
szabályozása megváltozik. A jövõben ezt a feladatot a Kincstár látja el, erre
is tekintettel változik a megyei illetékhivatalok által, illetve a Kincstár
által alkalmazott átutalási határnap. A Kincstár a tárgyhónap 20. napjáig
átutalja valamennyi megyei önkormányzat költségvetési elszámolási számlájára
az õket ilyen módon megilletõ illetékbevétel részesedést.
Szabályozza a törvényjavaslat a hatáskör átrendezéssel összefüggõen
szükségessé váló - 1996. december 20. és 31. között befolyt
illetékbevételekkel kapcsolatos - átutalási rendet.
A fõvárosi önkormányzatok bevételei
28. §-hoz
A költségvetési törvényjavaslat 1997. évben is változatlanul alkalmazza a
fõvárosi önkormányzatot megilletõ bevételeknek a fõvárosi és a kerületi
önkormányzatok közötti megosztására és átutalására a helyi önkormányzatokról
szóló, módosított 1990. évi LXV. törvényben lévõ rendelkezéseket.
A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítõ szabályai
29. §-hoz
A helyi önkormányzatok pénzellátásának javasolt kiegészítõ szabályai egyrészt
azt célozzák, hogy a gyermeknevelési támogatásnál, valamint a Munkaerõpiaci
Alapból származó fedezet terhére folyósított munkanélküliek jövedelempótló
támogatását ne az önkormányzatok elõlegezzék meg egyéb forrásaik terhére,
hanem ennek hátrányait a rendszer feloldja. Ezért a javaslat az 1997. évben
elsõ alkalommal az önkormányzatot megilletõ havi összeg kétszeresének az
igénylését teszi lehetõvé a helyi önkormányzatok számára, éven belüli
elszámolási kötelezettséggel.
Az önhibán kívül hátrányos helyzetben lévõ forráshiányos önkormányzatok is -
utólagos elszámolási kötelezettség mellett - finanszírozási elõleget vehetnek
igénybe, amely nem lehet több mint az önkormányzat részére 1996. évben
folyósított forráskiegészítõ állami támogatás 50 %-a. Szabályozza a
törvényjavaslat ezen elõleg igénybevételének rendjét, az igénylés határidejét,
valamint az átutalás és az elõlegtõl eltérõ összegben megállapított
forráskiegészítõ támogatás közötti különbözet elszámolásának módját.
Ez a pénzellátást kiegészítõ (elõleg) rendszer kiegyensúlyozottabbá teszi a
mûködtetés feltételeit azoknál az önkormányzatoknál, amelyek már az elmúlt
évben is részesültek forráskiegészítõ támogatásban, ugyanakkor a döntés
meghozataláig terjedõ idõszakra az esetek nagy részében hitelt voltak
kénytelenek igénybe venni, illetve gazdálkodásukat az átmeneti idõszakban
túlzottan voltak kénytelenek korlátozni. A szabályozás ugyanakkor figyelemmel
van arra is, hogy az elõleg nyújtása beilleszkedjék a nettófinanszírozás
rendszerébe, ezáltal és a visszafizetés ütemezése mellett indokolatlan
költekezésre ne nyíljon lehetõség.
A helyi önkormányzatok költségvetési befizetési kötelezettsége
30. §-hoz
A törvényjavaslat a helyi önkormányzatok költségvetési szerve vállalkozási
tevékenységbõl származó eredményébõl 18 % befizetési kötelezettséget
tartalmaz. Ennek mértéke és részletszabályai 1996. évhez képest nem változnak.
B) A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS ÉS A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS KAPCSOLATA
A Kincstári Egységes Számlához kapcsolt megelõlegezési számláról igénybevett
összeg rendezése
31-32. §-okhoz
A Társadalombiztosítási Alapokkal kapcsolatos állami garanciavállalás
keretében a központi költségvetés biztosítja az Alapok számára bevételeiknek
és kiadásaiknak idõbeli eltérésébõl fakadó átmeneti pénzügyi hiányuk esetén a
Kincstári Egységes Számla igénybevételét.
A Kincstári Egységes Számláról kamatmentes hitelt meghatározott mértékig -
annak rendezéséig az 1996. évi hiány összegét is beleértve -, efelett
jegybanki alapkamattal vehetnek igénybe az Alapok. A hitel igénybevételének a
feltétele, hogy az Alapok 1995. január 1-je után vásárolt állami
értékpapírral, egyéb hitelviszonyt megtestesítõ befektetéssel ne
rendelkezzenek. Az ingyenes vagyonjuttatás címen kapott vagyonára vonatkozóan
a hitel igénybevételének ideje alatt is hozhatnak tulajdonosi döntéseket,
kivéve az ingyenes vagyonjuttatásként kapott vagyon hasznosításából származó
bérleti, lízingdíj-bevételeket, a kapott vagyon befektetésébõl származó
osztalék, kamat és egyéb bevételeket, valamint a kapott vagyon értékesítésekor
keletkezõ árfolyam-nyereséget. A javaslat kötelezi az Alapokat ezen bevételek
könyvviteli nyilvántartásukból történõ elkülönítésére és az ellátások
finanszírozására történõ bevonásukra.
A hitel igénybevétele pénzellátási terv alapján történhet. A pénzellátási
tervet elõre havi-napi bontásban az ellátási idõszakot megelõzõ hónap 25-éig
kell az Alapoknak benyújtaniuk.
A Kincstár a javaslat szerint az Alapok által folyósított, de nem az Alapokból
finanszírozott ellátások finanszírozását, azok esedékességekor ugyancsak az
Alapok által elkészített finanszírozási terv alapján biztosítja.
C) A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES ES AZ ELKÜLÖNITETT ALLAMI PENZALAPOK
KAPCSOLATA
33. §-hoz
Az elkülönített állami pénzalapok gazdálkodására vonatkozóan azt a szigorú
szabályt kell alkalmazni, mely szerint az alapok bevételei és az elõzõ évi
maradványaik terhére addig teljesít a Kincstár kifizetést, míg a folyó
bevételeik és kiadásaik különbsége nem haladja meg a 12. sz. mellékletben
jóváhagyott egyenlegüket. Abban az esetben, ha az alapoknál e szabály
értelmében finanszírozási problémák lépnének föl, akkor a Kincstárnak
lehetõsége van a pénzügyminiszter egyedi engedélyezése alapján legfeljebb
három hónap idõtartamig kamatmentes hitelnyújtásra.
NEGYEDIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES ES AZ ALLAMHAZTARTASON KIVÜLI SZERVEZETEK
KAPCSOLATA
TARSADALMI ÖNSZERVEZIDESEK TAMOGATASA
34. §-hoz
E paragrafus rögzíti, hogy a szociális és egészségügyi, valamint az oktatási
és nevelési közfeladatokat ellátó egyházak, társadalmi szervek, alapítványok,
közalapítványok, közhasznú társaságok és a humánszolgáltatásokat fõ
tevékenységként végzõ magánszemélyek az általuk ellátott közfeladatokhoz a
központi költségvetésbõl normatív támogatásban részesülnek. A normatívák
mértéke - azonos jogcímeken és feltételek mellett - megegyezik a helyi
önkormányzatoknál alkalmazott normatívákéval.
Új eleme a normatív támogatásnak, hogy - a módosított közoktatási törvénnyel
összhangban - a társasági adóról szóló törvény hatálya alá tartozó szervezetek
és egyéni vállalkozók a közoktatási közfeladat ellátása esetén a nem állami
intézményeket megilletõ támogatás 30 %-át kapják.
A nem állami felsõoktatási intézményekben a nappali hallgatók képzési
normatívája az elõzõ évivel azonos, 80 000 forint. Ez az állami hozzájárulás a
módosított felsõoktatásról szóló törvény hatályba lépése elõtt felvett,
valamint a hitéleti képzésben résztvevõ hallgatókra vonatkozik.
35. §-hoz
A közhasznú társadalmi szervezetek túlnyomó többsége nem képes, pártok
esetében nem is célszerû saját forrásból fedezni mûködésének költségeit,
ugyanakkor tevékenységük fenntartása alapvetõ társadalmi érdek. A
támogatásukra fordítható elõirányzat mértékét sokszorosan meghaladó igények
következtében szükségessé válik a legfontosabb szervezetek kiválasztása és a
mûködésük fenntartásához elégséges támogatás összegének meghatározása. Az
Országgyûlés kompetenciájába telepített döntési jogkör hivatott biztosítani a
pártatlanságot és a szakmai elfogulatlanságot. Az országos kisebbségi
önkormányzatok fel nem osztott támogatásáról ugyancsak külön eljárásban kell
dönteni.
A társadalmi szervezetek - ideértve a kisebbségi szervezeteket is - a
II. Országgyûlés fejezetben elõirányzott keretek terhére bevételeikbõl nem
fedezhetõ, de mûködésükhöz elengedhetetlen kiadásaikhoz kaphatnak támogatást.
Ez nem zárhatja ki azt, hogy egyes tevékenységeikhez, illetve akcióikhoz más
költségvetési forrás ne járuljon hozzá, amennyiben ezekkel állami feladatokat
vállalnak át, és a források fölött rendelkezõ szervek ezt hasznosnak ítélik.
Az egyházak közvetlen támogatására elõirányzott összeg felosztásáról - az
illetékes bizottság javaslata alapján - az Országgyûlés dönt.
ÖTÖDIK FEJEZET
KEZESSEGVALLALAS, KEZESI HELYTALLAS ES VISZONTGARANCIA
36-40. §-okhoz
A javaslat az Áht-ban és az 1994. évi XLII. törvényben foglaltak alapján
meghatározza egyfelõl a Kormány által vállalható új kezességek mértékét,
másfelõl a Magyar Export-Import Bank Rt. és a Magyar Exporthitel Biztosító Rt.
által a központi költségvetés terhére vállalható kezességek felsõ határát.
Rendelkezik továbbá a kereten kívül vállalható állami kezességekrõl, a
Hitelgarancia Rt. által vállalt kezesség feltételeirõl és a hozzá kapcsolt
viszontgaranciáról, a kezesség illetve viszontgarancia érvényesítéseként
kifizetett összeg behajtásáról, valamint a kezességvállalási díjról.
HATODIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSEGVETES VEGREHAJTASAVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZESEK
Az Országgyûlés kizárólagos hatásköre
41. §-hoz
Az Országgyûlés annak biztosítására, hogy egyes kiemelten fontos feladatok a
döntésnek megfelelõ mértékû támogatásban részesüljenek - függetlenül az év
közben esetleg felmerülõ kényszerektõl, törekvésektõl -, fenntartja az
elõirányzatok megváltoztatásának jogát a pártok, a nemzeti és etnikai
kisebbségi szervezetek és országos önkormányzatok, a társadalmi szervezetek,
az egyházak, valamint két fontos, kisebbségi érdekû közalapítvány esetében.
Hatásköri problémák elkerülésére ugyancsak fenntartja ezt a jogot a Kormány
alá nem tartozó költségvetési fejezetek esetében, de itt lehetõvé teszi, hogy
a Kormány a költségvetés tartalékai terhére megnöveljen egyes elõirányzatokat.
Politikai jelentõsége miatt ebbe a körbe sorolja a törvény az életüktõl és
szabadságuktól jogtalanul megfosztottak pénzbeni kárpótlására szolgáló
elõirányzatot is.
Az Országgyûlés magának tartja fenn a jogot a helyi önkormányzatok normatív
állami hozzájárulásának, támogatásának jogcímei és összegei (3. és a 8. sz.
melléklet) elõirányzatának év közbeni megváltoztatására, valamint a személyi
jövedelemadó és más adók, bevételek megosztásának e törvényben meghatározott
arányainak a megváltoztatására.
A központi költségvetés elõirányzat-módosítási kötelezettség nélkül
teljesülõ kiadásai és bevételei
42. §-hoz
A törvényjavaslat ezen paragrafusa nevesíti azon elõirányzatok körét,
amelyeknél a teljesülés elõirányzat-módosítási kötelezettség nélkül is
eltérhet az elõirányzattól, mivel azok alakulására az elõirányzat felett
rendelkezni jogosultnak közvetlen ráhatása nincs. E paragrafus tartalmaz
szabályt a helyi önkormányzatok 1996. évi normatív állami hozzájárulásának
elszámolása alapján esetleg indokolttá váló, a központi költségvetést terhelõ
kifizetésekre.
A Kormány, a pénzügyminiszter és a fejezet felügyeletét ellátó
szervek vezetõinek különleges jogosítványai
43. §-hoz
A 6. § (1) bekezdésében meghatározott célok fedezetének megteremtéséhez év
közben a fejezetek elõirányzatait 6.000 millió forinttal csökkenteni kell. Az
elvonás differenciált végrehajtására szükséges a Kormányt felhatalmazni.
Felhatalmazást kap a Kormány a helyi önkormányzatok által felhasználható
központosított elõirányzatok jogcímei között, valamint a mûködésképtelenné
vált helyi önkormányzatok kiegészítõ támogatása jogcímei között, illetve
mindkét jogcímcsoport közötti átcsoportosításra, amennyiben a felhasználási
igények azt indokolttá teszik.
A belügyminiszter értesítése alapján a pénzügyminiszter gondoskodik az
elõirányzat-módosításról, amennyiben a normatív állami hozzájárulásról való
lemondás nem helyi önkormányzat részére történõ feladat átadással függ össze,
ha a feladatot átvevõ szervezet, vagy személy is jogosult e törvény szerint
normatív állami hozzájárulás igénybevételére. Ilyen esetben indokolt a helyi
önkormányzat normatív állami hozzájárulását csökkenteni és a támogatás további
folyósításáról gondoskodó minisztériumi fejezet elõirányzatát növelni.
Tekintettel arra, hogy a Honvédelmi Minisztérium fejezetnél jelenleg nem
ismert az 1997. évi létszámcsökkentés mértéke és üteme, a tervezés során nincs
lehetõség a megtakarítás pontos felmérésére és a megfelelõ kiemelt
elõirányzatokon való megjelenítésére, ezért a Kormány kap felhatalmazást a
fejezeten belüli átcsoportosításra.
A társadalombiztosítási járulékreform keretében egyes önkormányzati szociális
ellátások járulékkötelesek lesznek, valamint a közgyógyellátási rendszere is
változik. A vonatkozó törvények Országgyûlési elfogadásához kapcsolódóan, az
azokban meghatározott igénybevételi feltételekkel külön elõirányzat fogja
biztosítani a fenti kötelezettségek teljesíthetõségét, melynek fedezetét a
Népjóléti Minisztérium fejezetbõl történõ évközi átcsoportosítással teremti
meg a Kormány.
44. §-hoz
E paragrafus az alaptevékenységgel összefüggõ bevételnek minõsülõ tételek
elõirányzatának csökkentését a pénzügyminiszter hatáskörébe utalja, mivel e
bevételek közvetlenül összefüggnek a támogatásigénnyel, illetve a feladatok
ellátásával vagy megszûnésével.
45. §-hoz
A költségvetés szerkezeti rendjének megfelelõen jóváhagyásra kerülõ egyes
elõirányzatok feletti rendelkezési jog nem minden esetben esik egybe a
fejezetért felelõs vezetõ jog- és hatáskörével. A törvényhely célja a
hatáskörök pontos - általánostól eltérõ - meghatározása.
Az ebben a bekezdésben megfogalmazott szabályozás biztosítja, hogy amennyiben
az év közbeni folyamatok eltérnek a prognosztizált tendenciáktól, a
földmûvelésügyi miniszternek lehetõsége legyen az Országgyûlés által
jóváhagyott teljes agrárgazdasági támogatási keret figyelembevételével az
agrárpolitikai szempontból legfontosabb címeken történõ felhasználás érdekében
átcsoportosítást végrehajtani. Ezt az átcsoportosítást azonban a
földmûvelésügyi miniszter - a költségvetési szempontok megfelelõ
figyelembevétele érdekében - csak a pénzügyminiszterrel egyetértésben, az
exporttámogatás esetében pedig az ipari és kereskedelmi miniszter bevonásával
hajthatja végre.
HETEDIK FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSEGVETESSEL KAPCSOLATOS VEGYES ES ATMENETI RENDELKEZESEK
46. §-hoz
Az elõirányzatok felett rendelkezõ kincsári ügyfelek maradvány-felhasználását
szabályozza e paragrafus, kivéve az elkülönített állami pénzalapokkal
kapcsolatos teendõket.
A beruházásoknál gyakran akadnak olyan elõre nem látható objektív akadályok,
amelyek miatt a pénzügyi lebonyolítás áthúzódik a következõ évre, illetve a
mûszaki teljesítés objektív akadályai miatt az év végén elõirányzat-maradvány
keletkezik. Annak érdekében, hogy a beruházások jóváhagyott dokumentumai
alapján megkötött szerzõdésekkel a beruházás teljesíthetõ legyen, a
felhasználható pénzmaradványokkal, illetve elõirányzat-maradványokkal az 1997.
évi költségvetési törvény szerinti elõirányzatokat meg kell növelni.
Elõállhat olyan helyzet is amikor a beruházási elõirányzat teljes összegének a
felhasználására nincs szükség, ezért indokolt biztosítani annak lehetõségét,
hogy az esetleg így fennmaradó összeget a Kormány át tudja csoportosítani más
olyan beruházási elõirányzatra, ahol esetleg a költségek további növelése
szükséges lenne.
A paragrafus (4) bekezdése rendelkezik a címzett- és céltámogatások, valamint
a területfejlesztésrõl és területrendezésrõl szóló törvény rendelkezései
szerint a termelõ infrastrukturális feltételekben meglévõ területi fejlettségi
különbségek mérséklésre biztosított támogatás 1996. évi elõirányzat és az
elõzõ évek maradványából az 1997. évben igénybevett összegnek megfelelõen az
1997. évi elõirányzat növelésére. Ez a rendelkezés alapozza meg ezen
elõirányzatok felhasználására hozott döntések megvalósítását olyan
szempontból, hogy a döntés végrehajtása és az elõirányzat biztosításának éve
nem teljes mértékben fedheti egymást, a döntések esetleg több évre szólóak,
illetve az elõirányzat felhasználása éven belül - a feladatok sajátosságai
miatt - nem minden esetben történhet meg.
47. §-hoz
A köztisztviselõk jogállásáról szóló - módosított - 1992. évi XXIII. törvény
43. §-a (1) bekezdése szerint a köztisztviselõi illetményalap mértékét a
mindenkori költségvetési törvény határozza meg. 1997. január 1-jétõl az
illetményalap mértéke 20 000 forintról 23 000 forintra emelkedik.
48. §-hoz
A honvédelemrõl szóló 1993. évi CX. törvény 5. §-a (1) bekezdésének c) pontja
szerint az Országgyûlés állapítja meg a fegyveres erõk részletes bontású
létszámát. A melléklet állománycsoportonként határozza meg a költségvetési
létszámot.
49. §-hoz
A foglalkoztatás elõsegítésérõl szóló 1991. évi IV. törvény szabályai szerint
rehabilitációs hozzájárulást kell fizetni azon munkáltatóknak, melyek átlagos
állományi létszámukhoz képest nem foglalkoztatnak legalább 5 %-ban csökkent
munkaképességû munkavállalót. A befizetendõ hozzájárulás fõ/évben van
meghatározva és annak mértéke emelkedik 8000 forint/évre. Az összeg
emelkedését az indokolja, hogy a munkáltatók továbbra is érdekeltek legyenek a
csökkent munkaképességûek foglalkoztatásában.
50. §-hoz
A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásánál az életjáradék 1997. évre
vonatkozó emelését határozza meg e paragrafus.
A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI. törvény 7.
§ (1) bekezdése alapján az életjáradék összegét minden év március 1-jétõl
emelni kell, amelynek mértékét az éves költségvetési törvényben kell
meghatározni. Az emelés mértéke nem lehet alacsonyabb, mint a tárgyévet
megelõzõ év átlagos nyugdíjemelkedésének 30 %-a.
A javaslat az emelés mértékére ennél magasabb összeget tartalmaz, és az 1996.
évben ténylegesen megvalósuló nyugdíjemelkedés átlagos mértékével megegyezõ
járadékemelést kezdeményezi.
51. §-hoz
A kis- és középvállalkozások hosszú lejáratú hiteleihez nyújtható
kamattámogatás szabályainak, továbbá az EXIMBANK Rt. által rendelkezésre álló
kamatkiegyenlítési mechanizmusainak felhasználására teremt e szakasz
kormányzati felhatalmazást. Az, hogy ezen elõirányzatok felhasználása hogyan
történjen, az Országgyûlés a Kormányt hatalmazza fel annak érdekében, hogy az
alapvetõ gazdaságpolitikai cél a részletes szabályozás révén is teljesüljön.
52. §-hoz
Az államháztartás reformja során a központi költségvetési szervek köre -
jelentõs kiadási, bevételi, létszámcsökkenési hatással - szûkíthetõ az állami
feladatokat teljes egészében vagy döntõ hányadban saját bevételbõl
(díjbevételek, alapoktól átvett pénzeszközök, térítési díjak, kutatási
eredmények hasznosítása, termékértékesítés stb.) mûködõ intézmények
vállalkozássá, közhasznú társasággá, közalapítvánnyá történõ átalakításával.
Az utódszervezetek a továbbiakban is 100 %-os állami tulajdonú gazdálkodó
szervként, vagy közalapítványként államigazgatási irányítás, illetve
felügyelet mellett mûködnek, állami (hatósági, felügyeleti, kutatás-
fejlesztési stb.) feladataikat jogszabályi felhatalmazás alapján továbbra is
ellátják. Indokolt, hogy a vagyonátadás térítésmentesen történjen.
53. §-hoz
Az Országgyûlés a hivatkozott határozataiban döntött a Honvédelmi Minisztérium
légtérvédelemmel kapcsolatos fejlesztéseirõl. Ennek megvalósítása
megkezdõdött, a külföldi haditechnikai eszközök szállítása várhatóan 1997-ben
megindul. Nem ismert ugyanakkor az import pontos nagysága az egyes években,
emiatt nem számszerûsíthetõk a vámmal és adóval kapcsolatos közterhek sem.
Ebbõl eredõen szükséges a Kormányt felhatalmazni a pénzügyi elszámolás saját
hatáskörben, év közben történõ végrehajtására. A beszerzés összegének
nagyságrendje, valamint az import sajátossága szükségessé teszi a Kormányzati
Ellenõrzési Iroda általi vizsgálat elrendelését.
54. §-hoz
1997-ben kiemelt kormányzati programként folytatódik Borsod-Abaúj Zemplén
megye integrált szerkezet-átalakítási és válságkezelõ programja, amelynek
megvalósításában igen jelentõs részt vállal az Európai Unió Phare programja
is. A program komplex jellege, továbbá a külföldi segélyek igénybevétele
szempontjából indokolt a program integrált finanszírozási feltételeinek
megteremtése, ami célszerûen a programmal érintett tárcák fejezeti kezelésû
elõirányzatainak terhére, átcsoportosítással oldható meg.
55. §-hoz
A "Nagymaros-visegrádi térség komplex tájrehabilitációja" központi beruházás -
amelynek kivitelezése 1994. évtõl volt folyamatban - közvetlen központi
költségvetési beruházási támogatásból és a STRABAG Hungária Építõipari Rt.
által felvett hitelbõl valósul meg. Az állami kezességvállalás mellett felvett
hitelbõl keletkezett adósság és kamatainak megfizetését a végsõ adósnak - a
központi költségvetésnek - az 1997. évtõl kezdõdõen hét év alatt kell
teljesítenie.
56. §-hoz
Az egyes kiemelt fõvárosi infrastrukturális beruházások megvalósításához az
1995-1996. években központi költségvetési kezességvállalás mellett felvett
8456 millió forint központi költségvetési támogatást megelõlegezõ deviza
hitelbõl keletkezett adósság és kamatainak megfizetését az 1997. évtõl
kezdõdõen három év alatt kell teljesíteni.
57. §-hoz
A központi költségvetés 1994. évben 50 % erejéig nyújtott fedezetet a
közalkalmazotti illetményrendszer önkormányzati bevezetéséhez. A további 50 %-
hoz döntõ részben a bankok nyújtottak hitelt, amelyet 1996-tól a központi
költségvetés fizeti vissza. E szakasz rendelkezik arról, hogy a
visszafizetéssel összhangban ezen hiteltörlesztések szerzõdés átvállalása is
jogszerû legyen.
58. §-hoz
A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény elõírja, hogy az
állam mûsorterjesztési költségeiknek megfelelõ támogatásban részesítse a
Magyar Rádió Rt.-t, a Magyar Televízió Rt.-t, és a Duna Televízió Rt.-t a
közalapítványok útján. Ezt a kötelezettségét a költségvetés részben a
közalapítványoknak elõirányzott támogatással, részben a Magyar Rádió és a
Magyar Televízió - 1996. december 31-i állapot szerint várható - rendezetlen
adósságainak beszámításával teljesíti, együttesen az Antenna Hungária Rt.
1997. évi elõrejelzése szerinti összeg elõirányzásával, de a tényleges
költségeknek megfelelõ teljesítéssel.
Ennek érdekében a törvény elrendeli, hogy az ÁPV Rt. vásárolja meg ezeket a
követeléseket, és a már korábban megvásárolt követelésekkel együtt a törvény
által elrendelt beszámítás következtében kiegyenlítettnek tekintse.
Ez a megoldás lehetõvé teszi, hogy 1997. január 1-jétõl kezdõdõen a
közszolgálati mûsorszolgáltatók a média törvény szerint mûködjenek.
59. §-hoz
Az egyes fontos tisztségeket betöltõ személyek ellenõrzésérõl szóló 1994. évi
XXIII. törvény 25/A. §-ának (2) bekezdése önálló fejezetként alapította meg a
Történeti Hivatalt. Tekintettel arra, hogy a Hivatal szervezeti felállítására
még nem került sor és ezért költségvetésének összeállítása sem történhetett
meg, célszerû a Kormányt felhatalmazni a Hivatal 1997. évi részletes
költségvetésének - a jóváhagyott kereten belül történõ - megállapítására.
60. §-hoz
Az EXPO'96. Nemzetközi Világkiállítás lemondása miatt a kártérítési peres
ügyek jogerõs befejezése után okafogyottá válik a '96 Kft-nél tartani a
központi költségvetési eredetû, erre a célra elkülönített pénz maradványát,
ezért azt be kell fizetni a központi költségvetésbe a megadott határidõn
belül.
61. §-hoz
E paragrafus állapítja meg a bányajáradéknak 1997. évre vonatkozó mértékét.
A bányajáradék címén 1997. évben mintegy 18 milliárd forint költségvetési
bevétellel lehet számolni, figyelemmel a díjfizetési kötelezettség alá esõ
kõolaj és földgáz termékek ár- és volumen paramétereire, valamint a
bányajáradék kulcs 17,6 %-os mértékére. A bányajáradék kulcs csökkentése
összhangban van a bányászatról szóló törvény elõírásaival.
A bányajáradék bevételbõl - a bányavállalkozókra át nem hárítható tájrendezési
feladatok céljára - 1997. évben a Környezetvédelmi Alapba átutalás nem
történik.
Az alap maradványaiból - az Országgyûlés döntésének megfelelõen - az 1997. évi
felhasználás teljesíthetõ.
62. §-hoz
E paragrafus a költségvetés mérlegének az Országgyûlés által történõ
elfogadásáról rendelkezik.
A fejezeti kezelésû támogatási célprogramok feladatainak ellátásához szükséges
bevételi források
63. §-hoz
A bekezdésben a fejezeti kezelésû támogatási célelõirányzatokkal rendelkezõ
fejezeteket megilletõ bevételi jogcímek kerültek meghatározásra, a bevételek
jellege, szakmai rendeltetése függvényében.
64. §-hoz
A turisztikai célelõirányzat bevételeit törvényben kell szabályozni, mivel a
hozzájárulások érintik a gazdálkodó szervezeteket.
65. §-hoz
A fejezeti kezelésû célelõirányzatok felhasználásának mûködési mechanizmusa
sok tekintetben megegyezik a beruházások lebonyolításával kapcsolatos
rendelkezésekkel. Ezért a pályázati rendszerek úgy töltik be egyértelmûen
feladataikat, ha az elbírálás lehetõséget biztosít arra, hogy a célelõirányzat
kezelõje a következõ évekre is kötelezettséget vállalhasson. A célprogramok
terhére a kötelezettség vállalás mértéke az éves kiadási elõirányzat 25%-a
lehet.
66. §-hoz
A területfejlesztési és területrendezésrõl szóló törvény által felállított
intézményrendszer, decentralizált döntéshozatal mûködésének elemi feltétele a
forrásszükséglet biztosításának garantálása. Ennek forrásait és esetlegesen
felmerülõ finanszírozási problémáit oldja meg ez a szakasz.
MÁSODIK RÉSZ
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉS ELEIRÁNYZATAINAK MEGALAPOZÁSÁT SZOLGÁLÓ
RENDELKEZÉSEK ÉS TÖRVÉNYMÓDOSÍTÁSOK
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosítása
67. §-hoz
A törvménymódosítás lényege, hogy a Környezetvédelmi Alap bevételei 1997.
évtõl kezdõdõen nem táplálkoznak a bányajáradékból származó befizetésekbõl.
A felsõoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény módosítása
68. §-hoz
A felsõoktatásról szóló törvény módosítása azért szükséges, mert a képzési
normatívák alapján számított elõirányzat meghatározásának szövegezése
pontosításra szorul az annak mértékét növelõ tényezõkre tekintettel.
A Széchenyi professzori ösztöndíj bruttó összegének emelése (kiegészítése az
eredetileg számításba nem vett személyi jövedelemadóval) ugyancsak szükségessé
teszi a felsõoktatásról szóló törvény módosítását.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
módosítása
69. §-hoz
A módosítás a helyi önkormányzatoknak a hitelfelvétele szempontjából
figyelembe vehetõ forrását és vagyonát az által határozza meg, hogy a normatív
állami hozzájárulás, az állami támogatás, a személyi jövedelemadó, valamint az
államháztartáson belülrõl mûködési célra átvett bevételeit - a likvid hitel
kivételével - hitelfelvétel fedezeteként nem engedi meg figyelembe venni. Ez a
szabály összhangba hozza az eddigi önkormányzati, valamint államháztartási
törvényi szabályokat, figyelemmel a nettófinanszírozás rendszerére. Ugyanakkor
biztonságot ad a helyi önkormányzat mûködtetési feladatainak teljesítése
szempontjából, mert az e paragrafusban meghatározott források hiteltörlesztési
fedezetként nem csökkenthetik a folyamatos mûködésre fordítható
pénzeszközöket.
A családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló 1990. évi XXV. törvény
módosítása
70. §-hoz
A családi pótlék jogosultsági feltételének 1996. évi változtatásával
összhangban - amikor is a családi pótlékra való jogosultság
feltételrendszerében egyszerre van jelen meghatározott körben az alanyi
jogosultság és a jövedelemkorlát érvényesítése - indokolt megváltoztatni a
családi pótlékra való jogosultság és a családi pótlék összegének megállapítása
szempontjából figyelembe vehetõ gyermekek számát. Az eddigi szabályozás
valamennyi gyermeket figyelembe vett, függetlenül attól, hogy azok családi
pótlékra jogosítók vagy nem, gyerekek vagy felnõttek, keresõk vagy nem
keresõk, a családi pótlékot igénylõ személy háztartásában élnek vagy már nem.
Ez a szabályozás az új jogosultsági feltételekre való áttéréskor a végrehajtás
során sok anomáliát szült. Az érintettek ugyanis teljesen indokoltan
kifogásolták azt, hogy például egy háromgyerekes, de jelenleg már csak egy
gyermeket nevelõ, jó anyagi körülmények között élõ család jövedelmi helyzetére
való tekintet nélkül, alanyi jogon jogosult családi pótlékra, míg például egy
kétgyermekes, két gyermeket nevelõ, kevésbé jó anyagi helyzetben lévõ család -
a jövedelmi korlát miatt - nem kap családi pótlékot. A megfogalmazott
változtatás ezt az ellentmondást szünteti meg azáltal, hogy minden család
csupán annyi-gyerekesnek számít - a családi pótlékra való jogosultság és
összeg szempontjából -, ahány családi pótlékra jogosító gyermeket nevel.
A törvénymódosítás szabályozza a családi pótlék új összegeit. A családi pótlék
összegének emelésére tett javaslat családtípusonként differenciált. Kiemelt
mértékû családi pótlék emelésben részesednek a kétgyermekes családok, valamint
az egygyermekes egyedülállók. A három- és többgyermekes egyedülállók és
családok, valamint a fogyatékos gyermekek után járó családi pótlék emelésére
tett javaslat az elõbbinél szerényebb mértékû, tekintettel arra, hogy ezen
családok többsége a személyi jövedelemadó rendszerben az eltartott gyermekek
után adókedvezményt is érvényesíthet. Hasonlóan kisebb mértékû az emelés az
egy gyermeket nevelõ családoknál is, tekintettel arra, hogy a második és
további gyermekek születésére kívánunk ösztönözni.
A törvénymódosítás javasolja, hogy a családi pótlékról szóló törvény
elõzõekben foglalt változtatása a családi pótlék szempontjából számító ún.
jogosultsági év kezdetén, tehát 1997. május 1-jétõl legyen hatályos. Erre az e
törvény 88. §-a ad felhatalmazást.
A közbeszerzésekrõl szóló 1995. évi XL. törvény módosítása
71. §-hoz
A közbeszerzésekrõl szóló törvény felhatalmazza a Kormányt a közbeszerzések
központosított eljárás keretében történõ lefolytatásának elrendelésére, a
közbeszerzési eljárás kiírásával, elbírálásával kapcsolatos tevékenység
részletes szabályai, az abban eljáró személyekre vonatkozó rendelkezések
kiadására. A központi költségvetési szervek központosított beszerzéseinek - a
Polgári Nemzetbiztonsági Szolgálatok kivételével történõ - egységes
szabályozása indokolt, gazdaságilag elengedhetetlen.
A központosított beszerzés elõnyeivel az Országos Egészségbiztosítási Pénztár
által finanszírozott beszerzéseknél is élni szükséges.
A közbeszerzésekrõl szóló 1995. évi XL. törvény 94. §-ának módosítása indokolt
a Magyar Köztársaság Alkotmányával történõ teljes összhang megteremtése
érdekében.
A területfejlesztésrõl és területrendezésrõl szóló 1996. évi XXI. törvény
módosítása
72. §-hoz
A területfejlesztésrõl és területrendezésrõl szóló 1996. évi XXI. törvény
szabályozza a területfejlesztési célokat szolgáló költségvetési elõirányzat
központi és decentralizált döntési körben felhasználható arányát. Tekintettel
arra, hogy 1997-ben e célokat a költségvetési támogatás mellett a
privatizációs ráfordítások között meghatározott mértékû elõirányzat is
szolgálja, indokolt, hogy a törvény decentralizálására vonatkozó szabályai a
két elõirányzat együttes összegére vonatkozzanak. Indokolt továbbá, hogy a
kormányzati döntési körben történjen a központi és térségi eszközök konkrét
arányának meghatározása, továbbá, hogy a Kormány felhatalmazást kapjon a
térségi eszközök differenciált területi elosztására.
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvény módosítása
73. §-hoz
A szociális törvény módosítása pontosító rendelkezést tartalmaz, annak
érdekében, hogy egyértelmûen kerüljön szabályozásra a helyi önkormányzat
kötelezettsége a nem lakhelye szerinti intézményben igénybevett
gyermekétkeztetési normatív kedvezmények forrásának biztosítására.
1997-ben a munkanélküliek jövedelempótló támogatásának forrását 75 %-os
mértékben a Munkaerõpiaci Alap biztosítja a települési önkormányzatok részére.
A szociális igazgatásról és ellátásokról szóló törvény finanszírozással
kapcsolatos rendelkezéseit a fentieknek megfelelõen szükséges átalakítani.
Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény
módosítása
74. §-hoz
Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény
elfogadása óta a pénztárak száma, taglétszáma és vagyona folyamatosan
növekszik. A növekedésbõl és a pénztárrendszer sajátosságaiból adódóan
fokozódó, a szokásos államigazgatási feladatokon is túlmenõ (szakértõi,
információ szolgáltatási) teher hárul a pénztárak feletti felügyeletre. A
hatékony felügyeleti mûködés biztosításának egyik feltétele az ehhez szükséges
források biztosítása. Ennek egyik eleme a pénztárszféra által fizetett
felügyeleti díj.
A felügyeleti díjak alapja a tagok által fizetett tagdíjak, az azt (részben)
helyettesítõ munkáltatói hozzájárulás, illetve az ezeken felül adható
támogatások, azaz a pénztárba történõ elsõdleges befizetések. A kialakított
rendszer minden pénztártagot azonos mértékben terhel, emellett
kiegyensúlyozott, folyamatos forrást teremt.
A felügyeleti díjat elsõ ízben 1997. elsõ negyedéve után kell a pénztáraknak
megfizetniük, így marad elegendõ ideje a pénztáraknak az erre való
felkészülésre. A pénztárak terhei hirtelen növekedésének elkerülése érdekében
a felügyeleti díj mértéke egy átmeneti év elteltével éri el a végsõ, két
ezrelékes értéket.
A rendelkezések tartalmazzák a felügyeleti díjnak a pénztárak tervezési
rendszeréhez való illesztését is.
A köztisztviselõk jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény módosítása
75. §-hoz
A tervezet rendelkezik arról, hogy a közigazgatási szakvizsga
kötelezettségének eleget nem tett köztisztviselõ is kaphasson kinevezést 1998.
július 1-jéig.
A köztisztviselõk jogállásáról szóló törvény módosításának célja továbbá olyan
differenciálási és ösztönzési lehetõség biztosítása, mely lehetõvé teszi a
feladatokkal, felelõsségvállalással, teherviseléssel arányos anyagi
elismerést.
Egyes elkülönített állami pénzalapokról szóló 1992. évi LXXXIII. törvény
módosítása
76. §-hoz
A Központi Környezetvédelmi Alapra (KKA) vonatkozó rendelkezések elfogadása
óta számos más, a környezetvédelemre vonatkozó szabályozás fogalmazódott meg,
jelentek meg további, a KKA forrásait bõvítõ törvények. A KKA felhasználása
alapgondolatának változatlansága mellett indokolttá vált felülvizsgálni a
hatályos szabályozást a jogszabályok közötti összhang megteremtése, a bõvülõ
bevételi források hatékony felhasználása érdekében.
A szükségszerûen számos módosítási javaslat miatt az egyes elkülönített állami
pénzalapokról szóló törvény IV. fejezete helyébe indokolt új IV. fejezetet
léptetni és így kodifikációs szempontból is követhetõ, áttekinthetõ módon
oldható meg a módosítás.
A KKA szabályozásának átfogó módosítása a következõ megfontolásokra épül:
- a KKA rendeltetésének megfelelõen, összhangban az államháztartásról szóló
törvénnyel, a hatékony feladatellátás érdekében valóban alapszerûen mûködjön,
azaz legyen forrásgyûjtõ és az így felhalmozott összegeket mindig a
legfontosabb, kiemelt célokra fordítsa;
- a KKA az elõbbieknek megfelelõen szóljon a bevételekrõl, a kiadásokról,
ezek nyilvántartásáról, az elosztás döntési rendszerérõl. A szabályozás legyen
keretjellegû, adjon módot a bevételek egyéniesített felhasználására, a
fejlesztésekhez, a támogatottakhoz igazított elosztására;
- mindezekre tekintettel a szabályozás mentesüljön a felhasználást eleve
meghatározó megkötésekrõl, s célszerû, ha a KKA bevételeit meghatározó
jogszabályok is így módosulnak, a készülõben lévõ szabályozás pedig ennek
megfelelõen kerül kialakításra.
Módosítani kell az eges elkülönített állami pénzalapok Vízügyi Alapra
vonatkozó rendelkezéseit is a bevételek és a kiadások szakszerûbb
összehangolása érdekében.
A Vízügyi Alap (VA) céljához szorosan kapcsolódó, de a kiadási, felhasználási
oldalon jelentkezõ növekvõ ráfordítások, így különösen
- a vízbázisvédelmi kormányprogram végrehajtása (új vízbázisok feltárása a
távlati és üzemelõ ivóvízbázisok védelme),
- az állam és az önkormányzatok tulajdonában lévõ, a települési vízellátást,
szennyvízelvezetést, tisztítást szolgáló közcélú vízilétesítmények -
elsõsorban víziközmûvek - megvalósítása, fejlesztése,
- az VA mûködési költségeivel is összefüggésben a hatósági ellenõrzéssel és a
behajtással járó jelentõs feladatok.
Mindezen támogatási igények korábbinál nagyobb részének kielégítésére,
valamint az inflációs hatásokra figyelemmel elkerülhetetlenné teszik a
források növelését a vízkészletjárulék mértékeinek növelése útján.
A javaslat ezért - a járulék mértékét rögzítõ törvényi tényállásokhoz
kapcsolódóan - a vízhasználókat érintõ konkrét járulékelemek mértékének
módosításával az erre irányuló tételes szabályokat határozza meg.
Az elõbbi szempontból különösen azokhoz a jogellenes magatartásokhoz
kapcsolódó járulékelemek módosítása - mértékének növelése - indokolt,
amelyeknél a vízkészleteket engedély nélkül veszik igénybe. Ez közvetlen
ellenõrzési lehetõség hiányában egyrészt a vízkészleteket érintõ potenciális
veszélyhelyzetet eredményezhet, másrészt a térben és idõben korlátozottan
rendelkezésre álló vízkészletekre figyelemmel, a vízhasználók érdekeit is
szolgáló készletgazdálkodást is akadályozza.
A vízhasználó éves adatszolgáltatási kötelezettségére a törvény 62. § (2)
bekezdésében elõírt határidõ (tárgyévet követõ hónap 31. napja) és a
befizetési határidõ (tárgyévet követõ hónap 15. napja) közötti eltérésbõl
adódó zavarok megszüntetését célozza az új szabály.
A törvény 62. §-ának (4) bekezdése ugyanakkor kizárja azt, hogy az adózás
rendjérõl szóló törvényben a fizetési halasztásra, vagy a részletfizetési
kedvezményre vonatkozó szabályokat a vízügyi hatóság alkalmazza.
A gyakorlati jogalkalmazási tapasztalatok ezzel szemben egyértelmûen azt
jelzik, hogy azoknak a szempontoknak a figyelembe vétele, amelyeket az adózás
rendjérõl szóló törvény 81. §-a a fizetési halasztás és a részletfizetés
feltételét nézve meghatároz, éppen az önkéntes teljesítéssel járó, rugalmasabb
eljárást szem elõtt tartva a vízkészletjárulékot érintõ eljárásban is
indokolt.
Ezért a javaslat a törvény 62. § (4) bekezdésének újraszabályozásával - a
fizetési kötelezettség mérséklésére, vagy elengedésére az Atv. 67. § (3)
bekezdésében, 73. § (1) bekezdésében, továbbá a 82. §-ában meghatározott
szabályok érvényesítésének kivételével - kívánja lehetõvé tenni a fizetési
halasztásra és a részletfizetési kedvezményre vonatkozó adóigazgatási
szabályok alkalmazását.
A javaslat egyebekben a törvény 63. § (1) bekezdés j) pontjában meghatározott
mentességgel összefüggõ értékhatárt a kisösszegû befizetésekkel járó eljárások
elkerülése érdekében 5000 forintban határozza meg.
A szabályozás a VA pénzeszközeinek a vízgazdálkodás közcélú feladataira
történõ felhasználása arányait teljeskörûen (100 %-ban) és a törvény szerint
ellátandó feladatok finanszírozási szükségleteire alapozva határozza meg.
A törvény 64. § a) és b) pontjaiban megjelölt vízgazdálkodási közcélú
feladatok megvalósításához a 65. § rendelkezései szerint pályázat keretében
nyújtható támogatás a VA-ból. A javaslat 65. § (1) bekezdésének módosításával,
az allokációs igényekhez igazodva úgy rendelkezik, hogy a bevételek 60 %a
fordítható erre a célra.
A környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi
termékdíjáról szóló 1995. évi LVI. törvény módosítása
77. §-hoz
A Központi Környezetvédelmi Alapra (KKA) vonatkozó szabályok átfogó
módosítását megalapozó elképzeléseknek megfelelõen a KKA rendelkezései mellett
szükségessé vált más törvények felülvizsgálata abból a szempontból is, hogy az
egyes jogszabályok között az összhang megteremthetõ legyen, s valamennyi e
témával foglalkozó, ezt érintõ szabály egységes gondolatra fûzõdjön fel. Ennek
megfelelõen kerültek kiiktatásra a termékdíjakról szóló törvényeknek azok a
rendelkezései, amelyek a KKA-ra vonatkozó elõírásokat tartalmaznak. A
megszüntetés egyrészrõl a KKA-ba való átemeléssel, másrészrõl hatályon kívül
helyezéssel valósul meg.
Az erdõrõl és az erdõ védelmérõl szóló 1996. évi LIV. törvény módosítása
78. §-hoz
A javasolt módosítás megteremti az összhangot a vad védelmérõl, a
vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 96. §
(2) bekezdés a) pontjában foglalt azon rendelkezésekkel, miszerint a
vadászatra vonatkozó jogi szabályozás - szemben az 1997. január 1-jén hatályba
lépõ, az erdõrõl és az erdõ védelmérõl szóló törvénnyel - csak 1997. március
1-jén lép hatályba.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény módosítása
79. §-hoz
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény (Hszt.) 103. §-a a köztisztviselõk jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvényhez igazodóan állapítja meg az egyes szerveknél
foglalkoztatottak illetménykiegészítésének mértékét. Tekintettel arra, hogy a
köztisztviselõk illetménykiegészítése módosul, ennek megfelelõen a Hszt.
pontosítása is szükséges.
A javaslat - összhangban a köztisztviselõk jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvénnyel - rendelkezik az illetménynek, illetve járandóságnak átutalással
történõ fizetési módjáról.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosítása
80. §-hoz
E szakasz a közoktatásról szóló módosított 1993. évi LXXIX. törvény egyes
szakmai rendelkezéseit, valamint az 1. számú mellékletének néhány
oktatásszervezési paramétereit pontosítja a finanszírozási feltételek
összhangja érdekében.
A vámjogról, a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról szóló 1995. évi C.
törvény módosítása
81. §-hoz
Az 1997. évi import jellegû elvonások alakulása a nemzetközi megállapodásokban
rögzített kötelezettségek következetes végrehajtását tükrözi. Egyre szélesebb
körûvé válnak a vámcsökkentések, a vám és egyéb vámjellegû költségek
felszámolása jórészt megvalósul. Ebben az évben szûnik meg a forgalom jelentõs
részére - a GATT tagországokra - a vámkezelési díj és a statisztikai illeték,
befejezõdik a szabadkereskedelmi megállapodásokkal érintett országokból
származó, a magyar piacvédelem szempontjából kevésbé érzékeny termékeknek
minõsített árukörre - ez a termékek mintegy negyven százaléka - a vámtételek
leépítésnek folyamata.
Fentieket figyelembe véve az elkövetkezõ év az importõrök
jövedelempozíciójának javulását eredményezi egyben biztosítja az EU-val való
harmonizációs feladatok következetes végigvitelét is.
Ebbõl adódóan a vámkezelési munka bonyolultabbá, differenciáltabbá válik.
Szükséges a vámkezeléssel kapcsolatos - vámhivatal hivatalos helységén kívül
végzett eljárások esetén - díjak módosítása.
A devizáról szóló 1995. évi XCV. törvény módosítása
82. §-hoz
A tervezet a külszolgálatot teljesítõ devizabelföldinek a külföldi
fizetéseinél tesz kivételt a valutában vagy devizában történõ fizetés alól.
A bírák, az ügyészek, a bírósági és az ügyészségi dolgozók elõmenetelérõl és
javadalmazásáról szóló 1990. évi LXXXVIII. törvény módosítása és az
Országgyûlési képviselõk tiszteletdíjáról, költségtérítésérõl és
kedvezményeirõl szóló 1990. évi LVI. törvény módosítása
83-84. §-hoz
A két törvény módosítása - összhangban az egyéb bértörvényekkel - a bírósági
és ügyészségi dolgozók, valamint az országgyûlési képviselõk illetményei,
illetve járandóságai kifizetésének átutalással történõ fizetési módjára való
áttérést rendeli el. E szabályozás az érintettek és a munkáltató, továbbá az
államháztartás részére is elõnyös készpénzkímélõ fizetési módot jelent.
Az alkotmányossági szempontok, valamint a nemzetközi jogi kötelezettségeink
messzemenõ figyelemben tartásával a tervezet választási lehetõséget biztosít a
munkavállalók részére azzal, hogy az általuk szabadon választott
pénzintézetnél nyithatnak bankszámlát, erre irányuló akarat, vagy
infrastrukturális hiány miatt a fizetési mód postán keresztül történõ
kifizetéssel valósul meg. Garantálja a szabályozás azt is, hogy az áttérés
kapcsán felmerülõ, valamint az illetmény-kifizetésekhez közvetlenül kapcsolódó
költségtöbblet nem terhelheti a dolgozókat.
Az új fizetési módokra való áttérés végsõ idõpontját 1999. január 1. napjában
határozza meg a javaslat. A két törvény javasolt módosítása lehetõvé teszi
azonban, hogy már 1997. évtõl áttérjenek az új rendszerre.
A szerencsejáték szervezésérõl szóló 1991. évi XXXIV. törvény módosítása
85. §-hoz
A szerencsejáték szervezésérõl szóló törvény utolsó módosításának hatására a
II. kategóriájú pénznyerõ gépek száma a várakozásoknak megfelelõen -
jelentõsen - megemelkedett és ez a növekedés tartósnak ígérkezik. Az eddigi
tapasztalatok szerint a játékadó mértéke a bevétel visszaesésének kockázata
nélkül a II. kategóriás gépeknél nagyobb mértékben növelhetõ. Az I. kategóriás
pénznyerõ gépeknél ennél kisebb arányban indokolt a játékadó mértékének
változtatása.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosítása
86. §-hoz
A javaslat továbbra is lehetõvé teszi, hogy tartósan magas színvonalú
munkavégzés, vagy kiemelkedõ munkateljesítmény esetén a munkáltató a
közalkalmazottnak munkatársi, fõmunkatársi, illetve tanácsosi, fõtanácsosi
címet adományozzon.
Tekintettel arra, hogy a közalkalmazotti osztályok megszüntetésével
egyidejûleg az egyes közalkalmazotti munkakörök fizetési osztályba történõ
besorolására kerül sor, a címek adományozása is meghatározott fizetési
osztályokhoz kapcsolódik. A javaslat értelmében a "B"-"D" fizetési osztályban
munkatársi, fõmunkatársi, az "E"-"J" fizetési osztályban pedig tanácsosi,
fõtanácsosi cím adományozására kerülhet sor.
A legfeljebb alapfokú iskolai (a törvény korábbi fogalomrendszerében
legfeljebb általános iskolai) végzettséget igénylõ munkakörben foglalkoztatott
("A" fizetési osztály) közalkalmazott részére azonban cím adományozására a
jövõben már nem kerülhet sor.
A javaslat a közalkalmazotti osztályokat megszünteti; a közalkalmazotti
munkakörök - az ellátásukhoz jogszabályban elõírt iskolai végzettség és/vagy
szakképesítés, szakképzettség, illetve doktori cím, tudományos fokozat alapján
tíz ("A"-"J" betûjelû) fizetési osztályra tagozódnak.
Az elsõ ("A") fizetési osztály az alapfokú iskolai végzettséget igénylõ
közalkalmazotti munkakörök besorolására szolgál. A középfokú végzettséget
(képzettséget) igénylõ munkaköröket három ("B"-"D"), a felsõfokú iskolai
végzettséget (képzettséget) igénylõ munkaköröket pedig hat ("E"-"J") osztály
szerint kell besorolni. A közép- és felsõ fizetési osztályok differenciálása
az alapképzésben kapott iskolai végzettség, illetve szakképesítés,
szakképzettség, valamint az azokra épülõ továbbképzéssel szerzett (elõírt
szakvizsga, azzal egyenértékû vizsga) kvalifikáció, valamint a tudományos
fokozatok alapján történik.
A munkakör betöltéséhez jogszabályban elõírt szakvizsgával egyenértékûnek
elismert vizsgát igazoló oklevelek körének meghatározására a javaslat a
miniszternek ad felhatalmazást (Ez az önkormányzati intézményeket is érintõ
területeken - a Kjt. 85. § (4) bekezdésének megfelelõen - a Kormány
szabályozási jogkörét jelenti.)
A javaslat továbbra is biztosítja az iskolai végzettség, illetve
szakképesítés, szakképzettség alóli felmentés, valamint mentesítés
lehetõségét. A Kjt. vonatkozó rendelkezése azonban egyértelmûen rögzíti, hogy
erre jogszabályi keretek között (azaz nem a miniszter egyedi döntése alapján)
kerülhet sor.
A javaslatban szereplõ felhatalmazó szabály értelmében a nem ágazatspecifikus
munkakörök egységes, önálló kormányrendeletben történõ besorolására a Kormány
kapott felhatalmazást.
A fizetési osztályok hierarchiája ösztönöz a magasabb iskolai végzettség,
illetve szakképesítés, szakképzettség megszerzésére. A mûvészeti területeken
ennek iskolai rendszerbeli korlátai vannak. Ezért a javaslat a mûvészeti
szférában a mûvészeti díjak, illetve kitüntetõ címek alapján biztosítja a
magasabb fizetési osztályba történõ elõmenetelt. A javaslat a jelenleg
hatályos és a korábban hatályos jogszabályok alapján adott mûvészeti díjakat,
kitüntetõ címeket a besorolás szempontjából azonosan kezeli.
A Kjt.-hez kapcsolódó jogszabályok rendelkezése szerint ugyanazon munkakörök
többféle iskolai végzettség, szakképesítés, szakképzettség stb. birtokában is
ellátható. A javaslat a magasabb képzettség, szakképzettség megszerzésének
ösztönzése érdekében akként rendelkezik, hogy a közalkalmazott fizetési
osztályát (besorolását) az ellátandó munkakör betöltésére elõírt, annak
legmagasabb iskolai végzettsége, illetve szakképesítésnek, szakképzettségnek,
doktori címnek, tudományos fokozatnak alapján kell meghatározni, amellyel a
közalkalmazott rendelkezik.
A fizetési osztályok egységesen tizennégy fizetési fokozatra tagozódnak. A
fizetési fokozatok számának meghatározása továbbra is a közalkalmazotti
jogviszonyban töltött idõ függvénye.
A közalkalmazott besorolásának a munkaköre ellátásához szükséges iskolai
végzettség, illetve szakképzettség, doktori cím, tudományos fokozat (pl.
pedagógus esetén az egyetemi végzettség és a tanári szakképesítés) alapján
kerül sor. A közalkalmazott által a munkaköre ellátásához használt több
szakképesítést a javaslat a garantált illetmény megemelésével ismeri el.
Egy további szakképesítés használata esetén (ha pl. az angol-német szakos
tanár az angol mellett a németet is tanítja) a garantált illetmény legalább 5
%-kal; további két, vagy több szakképesítés használata esetén (pl. az angol-
német-magyar szakos tanár az angol mellett a németet és a magyart is tanítja)
legalább 8 %-kal növekszik. Az emelkedés további feltétele, hogy a
közalkalmazott e további szakképesítést munkaidejének legalább 25 %-ában
használja.
Egyes területeken (pl. több szakvizsgával rendelkezõ orvos esetében) a
hasznosítás várható mértéke elõre nem határozható meg. Ilyen esetekben az
illetmény emelés konkrét feltételeit - a javaslatban szereplõ felhatalmazás
alapján - a miniszter határozza meg.
E növekedés a további szakképesítés tényleges hasznosításának idõtartamára
illeti meg a közalkalmazottat, az azonban egy hónapnál rövidebb nem lehet.
A javaslat az illetménypótlék számítási alapjának megjelölésére a "pótlékalap"
fogalmát vezeti be és a pótlékalap összegét - szemben az eddigi 9.800
forinttal - 11.000 forintban állapítja meg. A 70-74. § szerinti
illetménypótlékok mértékét a javaslat nem érinti, ugyanakkor megteremti annak
a lehetõségét, hogy kollektív szerzõdés a Kjt.-ben és a végrehajtási
rendeleteiben meghatározott pótléknál magasabb mértékû pótlékot állapítson
meg. Azokban az esetekben azonban, ahol jogszabály tól-ig határos
pótlékmértéket ír elõ, a kollektív szerzõdésben meghatározott mérték a felsõ
határnál magasabb nem lehet.
A differenciáltabb fizetési osztály és fokozat konstrukció mellett a javaslat
a teljesítményeket azzal is ösztönözni kívánja, hogy lehetõvé teszi
meghatározott idõtartamra keresetkiegészítés fizetését. Erre abban az esetben
van lehetõség, amennyiben a közalkalmazottat a munkáltató meghatározott
munkateljesítmény elérésére kívánja ösztönözni, illetve, ha a közalkalmazott -
a helyettesítést kivéve - átmeneti jelleggel többletfeladatot lát el.
Ahol jogszabály munkabért említ - a jövõben - az illetményen,
illetménypótlékon, illetménykiegészítésen és 13. havi illetményen kívül a
keresetkiegészítést is érteni kell.
A javaslat 15. § (1) bekezdése a Kjt. melléklete helyébe újabb bértáblát
léptet be. A táblázat legkisebb bértétele (17.000 forint) az átlagosnál
magasabb, 17 %-os növekedést mutat. Ennek indoka, hogy az országos minimálbér
változása az elõterjesztõ várakozása szerint a nemzetgazdaság átlagos
keresetnövekedési mértékéhez igazodik. További differenciáló tényezõ, hogy a
legmagasabb "J" kategóriában átlagot meghaladó növekedést szükséges
biztosítani. A korábban munkáltatói hatáskörben "F" fizetési kategóriába
sorolt, fõiskolai végzettségû közalkalmazottaknak a táblázat nem tartalmaz
illetménynövekedést. A további szakképesítések elismerésére javasolt
kiegészítõ elem - amely ebben a körben várhatóan jelentõs létszámot érint -
ugyanakkor reális idõtávra (várhatóan egy évre) csökkenti a helybenjárás
idejét.
A közalkalmazottat a javaslat hatályba lépését követõ harminc napon belül újra
be kell sorolni. A besorolás következtében a közalkalmazott illetménye nem
csökkenhet.
Az egyes nemzetközi tartozások ellentételeként beérkezõ szállítások pénzügyi
elszámolásáról szóló 1994. évi XIII. törvény módosítása
87. §-hoz
A Kormány határozata értelmében az orosz államadósság terhére a Honvédelmi
Minisztérium mellett a Belügyminisztérium is lehetõséget kapott bizonyos
haditechnikai termékek beszerzésére. A törvény módosítása biztosítja a
költségvetéssel történõ elszámolás rendjét, a Kormányzati Ellenõrzési Iroda
közremûködését a támogatási igény jogosságának ellenõrzésével.
VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
88. §-hoz
A hatálya léptetõ rendelkezéseket tartalmazza.
89. §-hoz
E törvény hatálybalépésével egyidejûleg néhány törvény egyes paragrafusát
hatályon kívül kell helyezni. Ezen törvények felsorolását tartalmazza ez a
szakasz.
90. §-hoz
A médiatörvény elõírja, hogy az üzembentartási díj összegét a költségvetési
törvény állapítsa meg. A javasolt mérték azonos az 1996. évi elõfizetési
díjjal.
91. §-hoz
Az Állami Számvevõszék 1994. évi zárszámadási törvényben kifogásolta a
vámbiztosíték kezelési és elszámolási módját. Ebbõl adódóan minden évben a
költségvetési törvényben meg kell erõsíteni, hogy a vámbiztosíték mindenkor a
központi költségvetés rendes bevételét képezi.
92. §-hoz
A közbeszerzésekrõl szóló törvény a mindenkori költségvetési törvény
hatókörébe utalja a közbeszerzések értékhatárának megállapítását. E paragrafus
ennek a követelménynek tesz eleget, azonosan a Közbeszerzések Tanácsa
álláspontjával.
93. §-hoz
A környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter az Országgyûléstõl kap
felhatalmazást arra vonatkozóan, hogy a Környezetvédelmi Alap mûködését
szabályozó törvény végrehajtásához szükséges részleteket külön rendeletben
szabályozza.
94. §-hoz
Az agrárgazdaság elõirányzatainak felhasználása és szabályozása évek óta
komoly nehézségekbe ütközik. Rendszeresen túllépésre kerülnek az
elõirányzatok. Ebbõl adódóan a Kormánynak rendeletben kell szabályozni az
agrárgazdasági célokhoz nyújtandó támogatások folyósításának, felhasználásának
és ellenõrzésének szabályait. Erre ad felhatalmazást ez a szakasz.
95. §-hoz
A gazdálkodó szervezetek egyedi támogatását és annak felhasználását, az 1997.
évi szabályokat kormányrendeletben szükséges elõírni.Ezen felhatalmazást
tartalmazza ez a szakasz.
96. §-hoz
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 14. §-a úgy rendelkezik,
hogy tartozást átvállalni, elengedni vagy vissza nem térítendõ támogatássá
átalakítani csak a költségvetésük útján lehetséges, az elõirányzattal
megtervezve. A javaslat az Áht-nak ezen rendelkezése alól ad felmentést.
97. §-hoz
A jelenlegi magyar fejlesztési támogatási rendszer szétforgácsolt, nehezen
áttekinthetõ, átfedésekkel terhes. Ezért indokolt a különbözõ támogatási
rendszerek összehangolása, a decentralizált döntési rendszer kiszélesítése, a
területi kiegyenlítés követelményének erõsítése.