MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
T Ö R V É N Y J A V A S L A T
a bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról
Elõadó:
dr. Vastagh Pál
igazságügyminiszter
Budapest, 1997. április
- 2 -
1997. évi... számú törvény
a bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról
E L S Õ R É S Z
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
ALAPELVEK
1.§
A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a bíróságok
gyakorolják.
2.§
(1) A bíróságok a vitássá tett vagy megsértett jogról - törvényben
szabályozott eljárás során - véglegesen döntenek.
(2) A bíróságok a jogalkalmazási tevékenységük során biztosítják a
jogszabályok érvényesülését.
3.§
A bírák függetlenek, a jogszabályok alapján meggyõzõdésüknek
megfelelõen döntenek, az ítélkezési tevékenységükkel összefüggésben nem
befolyásolhatók és nem utasíthatók.
4.§
(1) A hivatásos bírót a köztársasági elnök nevezi ki, illetõleg
menti fel.
(2) A ülnök tisztsége választással keletkezik.
5.§
A hivatásos bíróval és az igazságszolgáltatásban való részvételével
összefüggõ cselekmény miatt az ülnökkel szemben büntetõ- és szabálysértési
eljárást indítani vagy ilyen eljárásban kényszerintézkedést alkalmazni - a
tettenérés esetét kivéve - csak a kinevezõ, illetõleg a választásra jogosult
hozzájárulásával lehet. A hivatásos bíró és az ülnök mentelmi jogáról a
szabálysértési eljárás tekintetében lemondhat.
6.§
A bíróságok költségvetését a központi költségvetés szerkezeti
rendjében önálló fejezetként kell megjeleníteni.
7.§
A bíróság határozata mindenkire kötelezõ, ideértve azt is, ha a
bíróság valamely ügyben hatáskörét vagy ennek hiányát állapítja meg.
8.§
A bírósági útra tartozó ügyeket törvény állapítja meg.
9.§
Mindenkinek joga van ahhoz, hogy bírói útra tartozó ügyét független
és pártatlan bíróság tisztességes eljárás során és ésszerû határidõn belül
bírálja el.
10.§
A bíróság elõtt mindenki egyenlõ.
11.§
(1) Senki sem vonható el törvényes bírájától.
(2) A törvény által rendelt bíró az eljárási szabályok szerint a
hatáskörrel és illetékességgel rendelkezõ bíróságon mûködõ, az elõre
megállapított ügyelosztási rend szerint kijelölt bíró.
(3) Az ügyelosztási rendtõl az eljárási törvényekben szabályozott
esetekben, illetõleg igazgatási úton a bíróság mûködését érintõ fontos okból
lehet eltérni.
12.§
(1) A bírósági eljárás nyelve a magyar. A magyar nyelv nem tudása
miatt senkit nem érhet hátrány.
(2) A bírósági eljárásban a nem magyar anyanyelvû személy az
anyanyelvét vagy az általa értett más nyelvet használhatja.
13.§
(1) A bíróság tárgyalása - ha törvény kivételt nem tesz - nyilvános.
(2) A bíróság a tárgyaláson hozott határozatát nyilvánosan hirdeti
ki.
14.§
(l) A bíróság a határozatát - ha törvény másképpen nem rendelkezik -
indokolni köteles.
(2) A bíróság határozatai ellen - ha törvény kivételt nem tesz -
jogorvoslatnak van helye.
(3) A bíróság ítéletét és az eljárási törvényekben meghatározott
egyéb határozatát a Magyar Köztársaság nevében hozza.
15.§
A bírósági határozatok végrehajtását a bíróság rendeli el.
16.§
(1) A bíróság egyesbíróként vagy tanácsban jár el. Az ítélkezésben -
törvény által meghatározott ügyekben és módon - ülnökök is részt vesznek. Az
ülnöknek az ítélkezésben a hivatásos bíróval azonos jogai és kötelezettségei
vannak.
(2) Egyesbíróként és a tanács elnökeként csak hivatásos bíró járhat
el.
M Á S O D I K R É S Z
A BIROSAGI SZERVEZET
II. FEJEZET
A BÍRÓSÁGOK
l7.§
A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a következõ
bíróságok gyakorolják:
a) a Legfelsõbb Bíróság,
b) az ítélõtáblák,
c) a megyei bíróságok, a fõvárosban a Fõvárosi Bíróság (a továbbiakban együtt:
megyei bíróság),
d) a városi és a kerületi bíróságok (a továbbiakban együtt: helyi bíróság),
e) a munkaügyi bíróság.
18.§
(1) Bíróság létesítésérõl, összevonásáról, megszüntetésérõl,
illetékességi területének meghatározásáról- a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel - törvény rendelkezik.
(2) A közigazgatási határok megváltozása következtében a bíróság
illetékességi területét - az Országos Igazságszolgáltatási Tanács javaslatára
- a köztársasági elnök határozatban módosítja.
l9.§
(1) A bíróság illetékességi területe általában a közigazgatási
területi beosztáshoz igazodik, de törvény ettõl eltérõen rendelkezhet.
(2) A bíróság elnevezése általában a székhelyéhez igazodik.
Helyi és munkaügyi bíróság
20.§
(1) A helyi bíróság elsõfokon jár el.
(2) A munkaügyi bíróság elsõfokon jár el a munkaviszonyból és a
munkaviszony jellegû jogviszonyból származó perekben.
(3) Munkaügyi bíróság mûködik a fõvárosban és a megyékben.
(4) A helyi és a munkaügyi bíróságot az elnök vezeti.
(5) A helyi és a munkaügyi bíróság nem jogi személy,azonban a
szervezeti és mûködési szabályzatban meghatározott körben polgári jogi jogokat
szerezhet és kötelezettségeket vállalhat.
(6) A helyi bíróságon meghatározott jellegû ügyek intézésére
csoportok létesíthetõk.
Megyei bíróság
21.§
(1) A megyei bíróság - a törvényben meghatározott ügyekben - elsõ
fokon jár el, és másodfokon elbírálja a helyi bíróságok határozatai ellen
bejelentett fellebbezéseket.
(2) A megyei bíróságot az elnök vezeti.
(3) A megyei bíróság jogi személy.
(4) A megyei bíróságon tanácsok, csoportok és büntetõ, polgári és
gazdasági, valamint közigazgatási kollégiumok mûködnek. A kollégiumok
összevontan is mûködhetnek.
(5) Törvény által meghatározott ügyekben elsõ fokon - a kijelölt
megyei bíróságokon és illetékességi területtel - katonai tanácsok járnak el.
22.§
A helyi, a munkaügyi és a megyei bíróságok elnevezését, továbbá
illetékességi területét a melléklet I. része, a katonai tanácsok illetékességi
területét a melléklet II. része tartalmazza.
Ítélõtábla
23.§
(1) A külön törvényben meghatározott székhelyeken és illetékességgel
ítélõtábla mûködik.
(2) Az ítélõtábla
a) elbírálja - törvényben meghatározott ügyekben - a helyi és a megyei bíróság
határozata ellen elõterjesztett jogorvoslatot,
b) eljár a hatáskörébe utalt egyéb ügyekben.
(3) Az ítélõtáblát az elnök vezeti.
(4) Az ítélõtábla jogi személy.
24.§
Az ítélõtáblán tanácsok,valamint büntetõ és polgári kollégiumok
mûködnek. A Fõvárosi Ítélõtáblán közigazgatási kollégium is mûködik.
Legfelsõbb Bíróság
25.§
(1) A Magyar Köztársaság legfõbb bírói szerve a Legfelsõbb Bíróság.
(2) A Legfelsõbb Bíróságot az elnök vezeti.
(3) A Legfelsõbb Bíróság jogi személy, székhelye Budapest.
26.§
A Legfelsõbb Bíróság
a) elbírálja - törvényben meghatározott ügyekben - a megyei bíróság és az
ítélõtábla határozata ellen elõterjesztett jogorvoslatot.
b) elbírálja a felülvizsgálati kérelmet,
c) a bíróságokra kötelezõ jogegységi határozatot hoz,
d) eljár a hatáskörébe tartozó egyéb ügyekben.
27. §
A Legfelsõbb Bíróságon ítélkezõ és jogegységi tanácsok,valamint
büntetõ, polgári és közigazgatási kollégiumok mûködnek.
III. FEJEZET
AZ ÍTÉLKEZÉS EGYSÉGÉNEK BIZTOSÍTÁSA
Jogegységi eljárás
28.§
(1) A bírósági jogalkalmazás egységének biztosítása a Legfelsõbb
Bíróság feladata.
(2) A Legfelsõbb Bíróság az (1) bekezdésben meghatározott
feladatának ellátása körében jogegységi határozatokat hoz, és elvi bírósági
határozatokat tesz közzé.
29.§
(1) Ha az ítélõtábla, a megyei bíróság, vagy a helyi bíróság
tanácsa, illetõleg egyesbírája valamely elvi kérdésben határozott és a
határozata jogerõre emelkedett, köteles az elvi jelentõségû határozatot a
bíróság elnökének bemutatni.
(2) Az ítélõtábla, a megyei bíróság elnöke, a kollégiumvezetõje,
valamint a helyi bíróság elnöke köteles a vezetése alatt álló bíróságok
ítélkezését folyamatosan figyelemmel kísérni. Ha az (1) bekezdés szerinti
határozatból, a bíróság által elintézett ügyekbõl, a bíróságokon lefolytatott
vizsgálat alkalmával vagy más módon arról szerzett tudomást, hogy a vezetése,
illetõleg a felügyelete alatt álló bíróságnál elvi kérdésben ellentétes
gyakorlat alakult ki, vagy ellentétes elvi alapokon nyugvó jogerõs
határozatokat hoztak, errõl köteles a magasabb szintû bíróság elnökét - a
határozatok, illetõleg a szükséghez képest az egyéb iratok felterjesztésével -
tájékoztatni.
(3) A (2) bekezdés szerinti tájékoztatás elõtt a megyei bíróság,
illetõleg az ítélõtábla elnöke, kollégiumvezetõje kikérheti az elvi kérdés
tárgya szerint érintett kollégium bíráinak véleményét.
30.§
(1) Jogegységi eljárásnak van helye, ha
a) a joggyakorlat továbbfejlesztése vagy az egységes ítélkezési gyakorlat
biztosítása érdekében elvi kérdésben jogegységi határozat meghozatala
szükséges,
b) a Legfelsõbb Bíróság valamely tanácsa jogkérdésben el kíván térni a
Legfelsõbb Bíróság másik ítélkezõ tanácsának határozatától.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett esetben a Legfelsõbb
Bíróság tanácsa kezdeményezi a jogegységi eljárást, és a jogegységi határozat
meghozataláig az eljárást felfüggeszti.
Jogegységi tanács
31.§
(1) A Legfelsõbb Bíróságon büntetõ, polgári, gazdasági, munkaügyi és
közigazgatási szakágú jogegységi tanács mûködik. A jogegységi tanácsot az
elnök, az elnökhelyettes, a kollégiumvezetõ, vagy a kollégiumvezetõ-helyettes
vezeti. A jogegységi tanács 5 tagból áll, tagjait a tanács elnöke választja
ki.
(2) Ha a jogegységi eljárásban hozandó döntés több szakág ügykörét
érinti, a tanács elnöke az eljáró jogegységi tanácsot az érintett szakágban
eljáró bírák közül arányosan jelöli ki. E tanács 7 tagból áll, elnöke a
Legfelsõbb Bíróság elnöke.
32.§
(1) Jogegységi eljárást kell lefolytatni,
a) ha azt Legfelsõbb Bíróság elnöke, vagy kollégiumvezetõje, illetõleg - a (2)
bekezdésben meghatározott körben - a legfõbb ügyész indítványozza, továbbá
b) a 30.§ (1) bekezdésének b) pontjában említett esetben.
(2) A legfõbb ügyész jogegységi eljárást indítványozhat
büntetõeljárásban, továbbá polgári eljárásban akkor, ha az eljárás
megindítására vagy az abban való részvételre külön jogszabály feljogosítja.
33.§
(1) A jogegységi határozat hozatalára irányuló indítványban az
indítványozónak meg kell jelölnie,hogy milyen kérdésekben és mely okokból kéri
a jogegységi tanács határozatának meghozatalát.
(2) Az indítvány alapján a jogegységi tanács elnöke tûzi ki az ülés
határnapját. A jogegységi tanács ülésére az indítványozót és a legfõbb ügyészt
meg kell hívni.
(3) Az ülést az elnök vezeti, az indítványozó és a legfõbb ügyész
felszólalhat.
(4) Az indítvány alapján a jogegységi tanács határozatot hoz. A
jogegységi határozatát "A Magyar Köztársaság nevében" hozza és azt a Magyar
Közlönyben közzé kell tenni.
(5) A Legfelsõbb Bíróság jogegységi határozatát és a jogegységi
tanács által kiválasztott elvi bírósági határozatot hivatalos gyûjteményében
közzéteszi.
(6) A jogegységi határozatnak - ha törvény kivételt nem tesz - a
felekre kiterjedõ hatálya nincs.
(7) A büntetõeljárásról szóló törvény a jogegységi eljárásra
vonatkozóan további szabályokat állapíthat meg.
(8) A jogegységi eljárásra vonatkozó ügyviteli rendelkezéseket a
Legfelsõbb Bíróság ügyviteli szabályzata állapítja meg.
A kollégium szerepe a jogegységi eljárásban
34.§
(1) A kollégium az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása
érdekében elemzi a bíróságok gyakorlatát, és véleményt nyilvánít a vitás
jogalkalmazási kérdésekben.
(2) A Legfelsõbb Bíróság, az ítélõtábla és a megyei bíróság
kollégiuma szükség esetén javasolja a Legfelsõbb Bíróság illetõleg az
ítélõtábla kollégiumvezetõjének jogegységi eljárás kezdeményezését.
(3) Az ítélõtábla kollégiumának vezetõje jogegységi eljárást
kezdeményez, ha az ítélõtábla területén a jogalkalmazás egysége érdekében ez
szükséges.
(4) A Legfelsõbb Bíróság képviselõje útján részt vesz az ítélõtábla
és a megyei bíróság kollégiumának ülésein.
H A R M A D I K R É S Z
A B Í R Ó S Á G O K I G A Z G A T Á S A
IV. FEJEZET
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács
35.§
(1) Az OIT többségében bírákból álló testület, amely a bírói
függetlenség alkotmányos elvének megtartásával ellátja a bíróságok
igazgatásának központi feladatait, és felügyeletet gyakorol az ítélõtábla és a
megyei bíróság elnökének igazgatási tevékenysége felett.
(2) Az OIT jogi személy.
(3) Az OIT irányítása alatt Hivatal mûködik.
(4) Az OIT-nek és az OIT Hivatalának (a továbbiakban: Hivatal)
székhelye: Budapest.
Az OIT létszáma és összetétele
36.§
(1) Az OIT létszáma 15 fõ. Tagjai: 9 bíró, az igazságügy-miniszter,
a legfõbb ügyész, az Országos Ügyvédi Kamara elnöke, az Országgyûlés
Alkotmány- és Igazságügyi Bizottsága, valamint az Országgyûlés Költségvetési
és Pénzügyi Bizottsága által kijelölt egy-egy országgyûlési képviselõ. Elnöke
a Legfelsõbb Bíróság elnöke.
(2) Az OIT tagjává választható az a bíró, aki legalább 5 éves bírói
gyakorlattal rendelkezik.
(3) Az OIT 9 bíró tagját a bírák küldöttértekezlete a küldöttek
közül titkosan, szavazattöbbséggel választja meg.
(4) A 9 bíró tag megválasztásával egyidejûleg a küldöttértekezlet 9
póttagot is választ.
(5) Ha a póttagok létszáma 3 alá csökkent, és az OIT zavartalan
mûködése nem biztosítható, a póttagok létszámát - új választás tartásával - 9-
re kell kiegészíteni.
(6) A szavazatokat a Legfelsõbb Bíróság 3 legidõsebb - küldötté nem
választott - bírájából álló szavazatszámláló bizottság összesíti.
37.§
(1) A küldötteket a Legfelsõbb Bíróság teljes ülésén, az ítélõtábla
és a megyei bíróság összbírói értekezletén a jelenlévõk többségének
szavazatával választják. A Legfelsõbb Bíróság teljes ülése egy, az ítélõtáblák
összbírói értekezlete egy-egy küldöttet választ.
(2) A megyei bíróság összbírói értekezlete a megye bíróságainak
engedélyezett bírói létszáma alapján minden 40 bírói létszám után - titkosan -
egy-egy küldöttet választ. Ha a töredék létszám a 20 fõt meghaladja, további
egy küldöttet kell választani.
(3) A Hivatalba, valamint az Igazságügyi Minisztériumba beosztott
bírák a Fõvárosi Bíróság összbírói értekezletén választanak, õket a Fõvárosi
Bíróság bírói létszámába kell beszámítani.
(4) A küldöttválasztó összbírói értekezleteket az (1) bekezdésben
említett bíróságok elnökei legkésõbb az OIT megbízatásának lejárta elõtt 4
hónappal korábban kötelesek összehívni. A küldöttválasztó összbírói értekez-
letet határozatképtelensége esetén legkésõbb l5 napon belül ismét össze kell
hívni. A megismételt összbírói értekezlet a jelenlévõk számától függetlenül
határozatképes.
(5) A küldöttek megválasztásukat követõ 8 napon belül szakmai
önéletrajzukat megküldik a Legfelsõbb Bíróság elnökének.
(6) A küldöttértekezletet a Legfelsõbb Bíróság elnöke hívja össze
legkésõbb az OIT megbízatásának lejártát megelõzõ 2 hónappal korábbi idõpontra
és egyidejûleg megküldi a küldötteknek a szakmai önéletrajzokat. A
küldöttértekezletet határozatképtelensége esetén legkésõbb l5 napon belül
ismét össze kell hívni. A megismételt küldöttértekezlet a jelenlévõk számától
függetlenül határozatképes.
(7) A küldöttértekezleten történt választás eredményét tartalmazó
jegyzõkönyvet 3 napon belül az OIT elnökéhez kell megküldeni.
38.§
Nem választható az OIT tagjává az,
a) akivel szemben fegyelmi vagy büntetõeljárás van folyamatban,
b) aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) akivel szemben eljárás van folyamatban az alkalmatlanságának megállapítása
iránt,
d) aki ítélkezési tevékenységét tartósan nem gyakorolja,
e) aki hozzátartozói kapcsolatban (Pp.13.§ (2) bek.) áll az OIT elnökével, a
Hivatal vezetõjével, az ítélõtábla vagy a megyei bíróság elnökével illetve
elnökhelyettesével.
39.§
(1) Az OIT elsõ ülését a bíró tagok megválasztásától számított 15
napon belül kell megtartani.
(2) Az OIT illetõleg a választott bíró tagok (póttagok) megbízatása
az OIT elsõ ülésétõl számított 6 évre szól.
(3) Akadályoztatása esetén az igazságügy-minisztert államtitkár, a
legfõbb ügyészt a legfõbb ügyész helyettese, az Országos Ügyvédi Kamara
elnökét az Országos Ügyvédi Kamara elnökének helyettese helyettesíti.
(4) Az Országgyûlés Alkotmány- és Igazságügyi Bizottsága, valamint
Költségvetési és Pénzügyi Bizottsága az általa jelölt OIT tagot
megbízólevéllel látja el.
Az OIT jogköre és feladatai
40.§
Az OIT
a) irányítja és ellenõrzi - a Legfelsõbb Bíróság elnökének kivételével - a
kinevezési hatáskörébe tartozó bírósági elnökök igazgatási tevékenységét,
b) elkészíti és a Kormányhoz benyújtja a bírósági fejezetre vonatkozó
költségvetési javaslatot, valamint az elõzõ évi költségvetés végrehajtásáról
szóló beszámolót; ha az OIT költségvetési javaslata és a Kormány által
benyújtott törvényjavaslat között eltérés van, a Kormány köteles részletesen
feltüntetni, hogy mi volt az eredeti javaslat, és mi az eltérés indoka,
c) gyakorolja a bírósági fejezet gazdálkodásával kapcsolatos feladatokat,
d) munkáltatói és személyügyi jogkört gyakorol,
e) a bíróságok feladatkörét érintõ jogszabály alkotását kezdeményezheti, és
véleményezi a bíróságokat érintõ jogszabályokat,
f) ellátja az ülnökök választásának elõkészítésével kapcsolatos feladatokat,
g) közvetlenül irányítja a belsõ ellenõrzést és a bírósági fejezet
felügyeleti, pénzügyi ellenõrzését,
h) ellátja a központi oktatási feladatokat,
i) szervezi és végzi a bírósági statisztikai adatok gyûjtésével és
feldolgozásával kapcsolatos központi feladatokat,
j) gondoskodik a bíróságok jogi képviseletérõl,
k) irányítja a Hivatal tevékenységét,
l) megállapítja szervezeti és mûködési szabályzatát, valamint jóváhagyja a
Hivatal szervezeti és mûködési szabályzatát,
m) meghatározza a bíróságok szervezeti és mûködési szabályzatának
alapelveit,jóváhagyja a Legfelsõbb Bíróság, az ítélõtáblák és a megyei
bíróságok szervezeti és mûködési szabályzatát,
n) irányítja a bíróságok informatikai fejlesztését,
o) évente egy alkalommal tájékoztatja mûködésérõl az ítélõtáblák és a megyei
bíróságok elnökeit,
p) a bíróságok tekintetében ellátja a honvédelemrõl és a polgári védelemrõl
szóló jogszabályokból eredõ központi feladatokat, valamint ellenõrzi a
tûzvédelmi, környezetvédelmi, energetikai gazdálkodási szabályok betartását,
q) az igazgatási feladatainak ellátása érdekében jogszabályi keretek között a
bíróságokra kötelezõ szabályzatokat alkot, ajánlásokat és határozatokat hoz,
és ezek megtartását ellenõrzi,
r) ellátja a jogszabály által hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
41.§
(1) Az OIT elõzetes véleményt nyilvánít a Legfelsõbb Bíróság
elnökének tisztségére jelölt személyérõl és az elnökhelyettes személyérõl.
(2) Az OIT kinevezi és vezetõi tisztségébõl felmenti:
a)az ítélõtábla elnökét és elnökhelyettesét,
b)a megyei bíróság elnökét és elnökhelyettesét,
c)a kollégiumvezetõt,
d)a Hivatal vezetõjét és helyetteseit.
42.§
(1) Az OIT a bírósági elnökök igazgatási tevékenységének felügyelete
során:
a) figyelemmel kíséri a bíróságok igazgatására vonatkozó szabályok
érvényesülését, az eljárási határidõk és az ügyviteli szabályok megtartását,
kivételesen - bármely tagjának javaslatára - elrendelheti a társadalom széles
körét érintõ, vagy a közérdek szempontjából kiemelkedõ jelentõségû ügyek soron
kívüli intézését, mindezek érdekében vizsgálatokat végez.
b) a vizsgálat megállapításaitól függõen megteszi a hatáskörébe tartozó
intézkedéseket, és ellenõrzi azok végrehajtását.
(2) Az OIT szükség szerint megvizsgálja az ítélõtábla és a megyei
bíróság elnökének igazgatási tevékenységét.
Az OIT mûködése
43.§
(1) Az OIT a határozatait ülésen hozza meg. Rendkívüli vagy azonnali
intézkedést igénylõ kérdésben más módon is határozhat. Az intézkedések körét
és a határozathozatal módját a OIT mûködési szabályzata állapítja meg.
(2) Az OIT havonta legalább egyszer ülésezik.
(3) Az OIT ülését össze kell hívni, illetve a javasolt témát
napirendre kell tûzni, ha azt az OIT tagjainak legalább egyharmada javasolja.
(4) Az OIT ülésén állandó meghívottként - tanácskozási joggal - a
Hivatal vezetõje részt vesz, más meghívott részt vehet.
44.§
(1) Az OIT akkor határozatképes, ha az ülésén tagjainak legalább
kétharmada jelen van.
(2) Az OIT a határozatát szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlõség
esetén az elnök szavazata dönt.
45.§
Az OIT a határozatát köteles az érdekeltekkel haladéktalanul, de
legkésõbb 8 napon belül írásban közölni.
46.§
Az OIT a mûködésének rendjét - a törvény keretei között - maga
állapítja meg.
Az OIT elnöke
47.§
(1) Az OIT elnöke
a) összehívja és vezeti az OIT üléseit,
b) képviseli az OIT-t,ideértve a 40.§ g)pontjában meghatározott feladatok
ellátását is,
c) ellátja az államháztartásról szóló törvényben és más jogszabályokban a
költségvetési fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetõje számára meghatározott
feladatokat a bíróságok költségvetési fejezete tekintetében,
d) aláírja az OIT határozatát és az annak alapján kiadott okiratokat,
e) irányítja a Hivatal vezetõjének tevékenységét.
(2) Az OIT elnökét az OIT bíró tagjai közül választott
elnökhelyettes helyettesíti.
48.§
Az OIT elnöke évente tájékoztatja az Országgyûlést a bíróságok
általános helyzetérõl és az OIT igazgatási tevékenységérõl.
Az OIT tagjainak jogállása
49.§
Az OIT választott tagsága a bírói jogviszonyt, a bíró beosztását és
- ha e törvény másképpen nem rendelkezik - a munkáltatói jogok gyakorlását nem
érinti.
50.§
(1) Az OIT választott bíró tagja nem hívható vissza.
(2) Az OIT választott bíró tagja ellen fegyelmi eljárás csak az OIT
hozzájárulásával indítható.
51.§
(1) Az OIT tag nem gyakorolhatja az OIT tagságból eredõ jogait és
kötelességeit
a) az ellene indított fegyelmi vagy büntetõeljárás alatt,
b) a bírói alkalmatlanságának megállapítása iránt indított eljárás alatt.
(2) Az OIT tagja a személyét érintõ kérdésben nem szavazhat.
52.§
(1) Az OIT választott bíró tagjának a tisztsége megszûnik:
a) a bírói tisztség megszûnésével,
b) az OIT tagságról való lemondással,
c) a fegyelmi vagy a büntetõjogi felelõssége jogerõs meg-állapításával,
d) ha a 38.§-ban szabályozott összeférhetetlenségi ok a tagság fennállása
alatt következett be, és az 30 napon belül nem szûnt meg,
e) ha az OIT tagsággal kapcsolatos jogainak és kötelességeinek vétkes
megszegése, hosszabb idõn át történõ elmulasztása vagy súlyos elhanyagolása
miatt a tagot az OIT kétharmados többséggel hozott határozatával tagjainak
sorából kizárta.
(2) Az (1) bekezdésben nem említett OIT tagok OIT tagsága akkor
szûnik meg, ha a jogállásukra vonatkozó törvény szerint az OIT tagságuk
alapját képezõ megbízatásuk megszûnik.
Az OIT tag jogai és kötelességei
53.§
(1) Az OIT tagja jogosult és köteles az OIT munkájában részt venni,
feladatai ellátásához jogosult:
a) az OIT mûködésével kapcsolatos iratokba betekinteni és a Hivatal
vezetõjétõl adatokat, tájékoztatást kérni,
b) az OIT ülésének napirendjére javaslatot tenni,
c) a tagsággal kapcsolatban felmerült költségeinek megtérítésére.
(2) Az OIT tag köteles az államtitkot és a szolgálati titkot
megõrizni.
(3) Az OIT bíró tagját a tagságából eredõ feladatai ellátásához
szükséges mértékben mentesíteni kell a bírói munka alól.
Az OIT póttagja
54.§
(1) Az OIT póttagja a kapott szavazatok sorrendjében lép a
választott tag helyébe.
(2) Az OIT póttagjára megfelelõen alkalmazni kell a tagra vonatkozó
rendelkezéseket.
AZ OIT Hivatala
55.§
A Hivatal önállóan gazdálkodó, kincstári körbe tartozó központi
költségvetési szerv.
56.§
(1) A Hivatal elõkészíti az OIT üléseit, és gondoskodik
határozatainak végrehajtásáról, valamint ellátja az OIT mûködésével
kapcsolatos ügyviteli feladatokat.
(2) A Hivatal vezeti a bírák központi személyi nyilvántartását.
57.§
(1) A Hivatal vezetõje hivatásos bíró.
(2) A Hivatal vezetõjét az OIT pályázat útján nevezi ki. A
pályázatot hivatalos lapban közzé kell tenni.
(3) A Hivatal vezetõjének megbízatása határozatlan idõre szól.
58.§
A Hivatal vezetõjévé nem nevezhetõ ki az, aki
a) az OIT tagja,
b) nem választható az OIT tagjává,
c) hozzátartozói kapcsolatban (Pp.13.§ (2) bek.) áll az OIT tagjával,
póttagjával vagy az OIT kinevezési hatáskörébe tartozó bírósági vezetõvel.
59.§
A Hivatal vezetõjének e tisztsége megszûnik
a) lemondással,
b) felmentéssel,
c) a bírói tisztség megszûnésével,
d) ha a 38.§-ban meghatározott feltételek - a fegyelmi eljárás megindítását
kivéve - utóbb következtek be, és az összeférhetetlenségi ok 30 napon belül
nem szûnt meg.
60.§
(1) A Hivatal vezetõje felett - ha törvény eltérõen nem rendelkezik
- a munkáltatói jogokat az OIT elnöke gyakorolja.
(2) A Hivatal vezetõje ellen fegyelmi eljárást az OIT
kezdeményezhet.
(3) A Hivatal vezetõjére - ha törvény másképpen nem rendelkezik - a
bírákra vonatkozó szabályokat kell megfelelõen alkalmazni.
61.§
(1) A Hivatalba határozott vagy határozatlan idõtartamra, illetõleg
meghatározott feladatra - hozzájárulásával - bíró is beosztható.
(2) A Hivatalba beosztott bíró ellen fegyelmi eljárást az OIT
kezdeményezhet.
(3) A Hivatalba beosztott bíróra - ha törvény másképpen nem
rendelkezik - a bíróra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
V. FEJEZET
BÍRÓSÁGI VEZETÕK
Közös szabályok
62.§
(1) A bírósági vezetõ feladata a bíróság, illetõleg a bírósági
szervezeti egység vezetése.
(2) A bírósági vezetõ felel a bíróság, illetõleg a bírósági
szervezeti egység jogszabálynak megfelelõ hatékony mûködéséért.
63.§
Bírósági vezetõ: a bíróság elnöke és elnökhelyettese, a
kollégiumvezetõ és a kollégiumvezetõ-helyettes, a tanácselnök, a csoportvezetõ
és a csoportvezetõ-helyettes.
A bíróság elnöke
64.§
(1) A bíróság elnöke
a) a költségvetési keretek között gondoskodik a bíróság mûködéséhez szükséges
személyi és tárgyi feltételekrõl,
b) gyakorolja a törvény által hatáskörébe utalt munkáltatói jogokat,
c) irányítja a bíróság pénzügyi, gazdasági tevékenységét,
d) ellenõrzi az eljárási határidõk megtartását,
e) gondoskodik az ügyviteli és igazgatási szabályok megtartásáról,
f) az OIT által meghatározott alapelveknek megfelelõen szervezeti és mûködési
szabályzatot készít, meghatározza a vezetése alatt álló bíróság munkarendjét
és munkatervét, továbbá ellenõrzi a betartásukat,
g) irányítja és ellenõrzi a nála alacsonyabb beosztású bírósági vezetõ igazga-
tási tevékenységét,
h) biztosítja a bírói testületek mûködési feltételeit, összehívja az összbírói
értekezletet,
i) biztosítja az érdekképviseletek jogainak gyakorlását,
j) szervezi és ellátja a hatáskörébe utalt oktatási és továbbképzési
feladatokat,
k) évente egyszer tájékoztatja az összbírói értekezletet és a bíróság más
dolgozóit a bíróság mûködésérõl.
l) felelõs a bíróságok mûködésével kapcsolatban törvényben elõírt személyes
adatokat tartalmazó, valamint jogszabályokban vagy az OIT határozatában
elrendelt - személyes adatokat nem tartalmazó - nyilvántartások vezetéséért,
adatok szolgáltatásáért.
m) ellátja azokat az egyéb feladatokat, amelyeket jogszabály vagy az OIT
határozata a hatáskörébe utal.
(2) A megyei bíróság elnöke az (1) bekezdésben meghatározott
feladatokon túl irányítja és ellenõrzi a területén mûködõ helyi bíróságok
elnökeinek és a munkaügyi bíróság elnökének igazgatási tevékenységét.
65.§
A helyi és a munkaügyi bíróság elnöke a 64. § (1) bekezdésében
meghatározott feladatokat a bíróság sajátosságainak megfelelõ eltérésekkel
gyakorolja:
a) gazdálkodik a rendelkezésére bocsátott költségvetési kerettel, e körben
utalványozási és kötelezettségvállalási joga van. A rendes mûködés kereteit
meghaladó - a szervezeti és mûködési szabályzatban megállapított összeghatáron
felüli - kiadásokhoz a megyei bíróság elnökének elõzetes írásbeli engedélye
szükséges,
b) bér- és létszámgazdálkodási, illetve általános munkáltatói jogköre csak a
bírósági tisztviselõkre, ügykezelõkre és a fizikai dolgozókra terjed ki.
Elnökhelyettes
66.§
Az elnökhelyettes a bíróság elnökét a távollétében teljes jogkörrel
helyettesíti, és ellátja a bíróság szervezeti és mûködési szabályzata szerint
hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat.
Kollégiumvezetõ és kollégiumvezetõ-helyettes
67.§
(1) A kollégiumvezetõ szervezi a kollégium munkáját, ellátja a
bíróság szervezeti és mûködési szabályzata szerint hatáskörébe utalt
igazgatási feladatokat.
(2) A kollégiumvezetõ-helyettes a kollégiumvezetõt a távollétében
helyettesíti, és ellátja a bíróság szervezeti és mûködési szabályzata szerint
hatáskörébe utalt igazgatási feladatokat.
(3) Kollégiumvezetõ-helyettes az OIT által kijelölt bíróságon
mûködik.
Tanácselnök
68.§
A tanácselnöknek kinevezett bíró (a továbbiakban: tanácselnök)
vezeti a tanácsot, és szervezi annak munkáját.
Csoportvezetõ és csoportvezetõ-helyettes
69.§
(1) A csoportvezetõ szervezi a csoport munkáját, és ellátja a
bíróság szervezeti és mûködési szabályzata szerint hatáskörébe utalt
igazgatási feladatokat.
(2) A csoportvezetõ-helyettes a csoportvezetõ távollétében ellátja
annak feladatait.
(3) Csoportvezetõ-helyettes az OIT által kijelölt bíróságon mûködik.
A bírósági vezetõk kinevezése
70.§
(1) Bírósági vezetõi állást (63.§) csak bíró tölthet be, a bírósági
vezetõi kinevezés - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - 6 évre szól.
(2) A tanácselnököt határozatlan idõre kell kinevezni.
71.§
(1) A köztársasági elnök nevezi ki - az OIT elõzetes véleményének
beszerzésével, a Legfelsõbb Bíróság elnökének javaslatára - a Legfelsõbb
Bíróság elnökhelyettesét.
(2) Az OIT nevezi ki a 41.§ (2) bekezdésében felsorolt bírósági
vezetõket.
(3) A Legfelsõbb Bíróság elnöke nevezi ki a Legfelsõbb Bíróság
kollégiumvezetõ-helyetteseit és tanácselnökeit.
(4) Az ítélõtábla elnöke nevezi ki az ítélõtábla kollégiumvezetõ-
helyetteseit és tanácselnökeit.
(5) A megyei bíróság elnöke nevezi ki a megyei bíróság
kollégiumvezetõ-helyetteseit és tanácselnökeit, valamint a helyi és a
munkaügyi bíróság elnökét és elnökhelyettesét, a csoportvezetõt,
csoportvezetõ-helyettest.
(6) A kinevezõ beszerzi a érintett bíróság elnökének javaslatát.
72.§
(1) A bírósági vezetõi állást - a Legfelsõbb Bíróság elnökének
kivételével - pályázat útján kell betölteni.
(2) A pályázatot a Legfelsõbb Bíróság elnökhelyettesi állására a
Legfelsõbb Bíróság elnöke, a többi vezetõi állásra a kinevezésre jogosult írja
ki. A pályázatnak a vezetõi tisztség elnyeréséhez szükséges valamennyi
feltételt tartalmaznia kell.
73.§
(1) Az OIT kinevezési jogkörébe tartozó bírósági vezetõ esetén a
megfelelõ szintû bíróság összbírói értekezlete, kollégiumvezetõ és kollégi-
umvezetõ-helyettes esetén a kollégium, a többi bírósági vezetõ esetén a
megfelelõ szintû bírói tanács véleményt nyilvánít.
(2) A bírói testület javaslata a kinevezõt nem köti.
(3) Eredménytelen a pályázat, ha a kinevezõ egyik pályázatot sem
fogadja el.
(4) Ha a pályázat eredménytelen, új pályázatot kell kiírni.
(5) Az új pályázat eredménytelensége esetén a kinevezésre jogosult
a vezetõi állást - legfeljebb egy évre - megbízás útján töltheti be.
(6) A vezetõi pályázatokra az e törvényben nem szabályozott
kérdésekben a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvénynek a bírói
állások pályázatára vonatkozó rendelkezéseit is alkalmazni kell.
A bírósági vezetõi tisztség megszûnése
74.§
A bírósági vezetõi tisztség megszûnik:
a) közös megegyezéssel,
b) lemondással,
c) felmentéssel,
d) a határozott idõ elteltével,
e) a bírói tisztség megszûnésével.
75.§
(1) A kinevezõ a bírósági vezetõ igazgatási tevékenységét bármikor
megvizsgálhatja, a bírói testületek javaslatára a vizsgálatot a kinevezõ
köteles elrendelni.
(2) A vizsgálatot az elrendelésétõl számított 60 nap alatt be kell
fejezni.
(3) A vizsgálat részletes szempontjait és eljárását az OIT határozza
meg.
(4) Ha a vizsgálat a vezetõ alkalmatlanságát állapította meg, a
vezetõt vezetõi tisztségébõl azonnali hatállyal fel kell menteni.
(5) A felmentett vezetõ a felmentést kimondó határozat ellen - a
kézbesítésétõl számított 15 napon belül - a bírósághoz fordulhat
jogorvoslatért.
76.§
(1) A vezetõ lemondása esetén a lemondási idõ 3 hónap. A kinevezõ és
a vezetõ ennél rövidebb lemondási idõben is megállapodhat.
(2) A lemondás a vezetõ ellen folyamatban levõ fegyelmi eljárás
lefolytatását nem akadályozza.
77.§
(l) Ha a Legfelsõbb Bíróság, az ítélõtábla, a megyei bíróság
elnökének, valamint helyettesének és a kollégiumvezetõnek a tisztsége a
határozott idõ leteltével szûnik meg, õt pályázat kiírása nélkül, a vezetõi
tevékenységével azonos szintû bíróságra tanácselnöknek kell kinevezni.
(2) Az (1) bekezdésben nem említett bírósági vezetõt a határozott
idõ letelte után a korábbi bírói állásának megfelelõ beosztásba kell helyezni.
(3) Ha a bírósági vezetõ tisztsége a határozott idõ letelte elõtt
szûnik meg, õt - pályázat nélkül - lehetõleg a korábbi szolgálati helyére és
legalább a korábbival azonos bírói beosztásba kell helyezni.
VI. FEJEZET
BÍRÓI TESTÜLETEK
78.§
A bíróságok igazgatásában közremûködõ bírói testületek:
a) a Legfelsõbb Bíróság teljes ülése, az ítélõtáblák és a megyei bíróságok
összbírói értekezlete (a továbbiakban együtt: összbírói értekezlet),
b) a kollégium,
c) a Legfelsõbb Bíróság, az ítélõtáblák és a megyei bíróságok bírói tanácsai.
Összbírói értekezlet
79.§
Az összbírói értekezlet résztvevõi: a Legfelsõbb Bíróságra, az
ítélõtáblára, illetõleg a megye területén mûködõ bíróságokra beosztott bírák.
80.§
Az összbírói értekezlet feladata:
a) küldöttet választ az OIT tagok megválasztásához,
b) véleményt nyilvánít az OIT kinevezési hatáskörébe tartozó bírósági vezetõk
pályázatára, és kezdeményezheti a felmentésüket,
c) megválasztja a bírói tanácsot, és évente legalább egyszer beszámoltatja
mûködésérõl,
d) dönt a bírói tanács tagjának felmentésérõl.
81.§
(1) Az összbírói értekezletet a 17.§ a)-c) pontjában felsorolt
bíróságok elnöke hívja össze.
(2) Az összbírói értekezletet össze kell hívni, ha azt a bírák
egyharmada, a bíróság elnöke, a bírói tanács, illetõleg az OIT kezdeményezte.
82.§
(1) Az összbírói értekezlet akkor határozatképes, ha azon a bírák
több, mint a fele részt vesz. Az összbírói értekezlet határozatait titkos
szavazással hozza.
(2) A jelenlevõ bírák kétharmadának szavazata szükséges
a) az OIT tagokat választó küldöttek megválasztásához,
b) az OIT által kinevezett vezetõk felmentésének kezdeményezéséhez,
c) a bírói tanács tagjainak megválasztásához és felmentéséhez.
(3) A (2) bekezdésben fel nem sorolt esetekben az összbírói
értekezlet szavazattöbbséggel határoz.
Bírói tanács
83.§
(1) A bírói tanács tagjait és póttagjait az összbírói értekezlet 6
évre választja meg.
(2) Ha a bírói tanács tagjainak és póttagjainak száma együttesen 5
fõre csökkent, a tagok és a póttagok számát az összbírói értekezlet új
választáson kiegészíti.
84.§
A bírói tanács
a) véleményt nyilvánít a bíró kinevezése, beosztása, felmentése, kirendelése,
áthelyezése tárgyában,
b) véleményt nyilvánít - a kollégiumvezetõ, a kollégiumvezetõ-helyettes és a
tanácselnök kivételével - a 17.§ a)-c)pontjában felsorolt bíróság elnökének
kinevezési jogkörébe tartozó vezetõk pályázatáról, és kezdeményezheti a
felmentésüket,
c) javaslatot tesz a bíróság éves költségvetési tervére és a jóváhagyott
költségvetés felhasználására,
d) véleményezi a bíróság szervezeti és mûködési szabályzatát és ügyelosztási
tervét.
85.§
(1) A bírói tanácsnak 5-15 tagja és 3-13 póttagja van; a tagok és a
póttagok számát az összbírói értekezlet határozza meg.
(2) A bírói tanács az elnökét és elnökhelyettesét tagjai közül
választja.
(3) Nem választható a bírói tanács tagjává,
a) aki ellen fegyelmi vagy büntetõeljárás van folyamatban, vagy aki jogerõs
fegyelmi határozat hatálya alatt áll,
b) a 17.§ a)-c) pontjában felsorolt bíróság elnöke és elnökhelyettese,
c) akivel szemben eljárás van folyamatban alkalmatlanságának megállapítása
iránt.
86.§
Megszûnik a bírói tanácsi tagság
a) a bíró szolgálati viszonyának megszûnésével,
b) a tagságról való lemondással,
c) a tagságból való felmentéssel,
d) ha a 85.§ (3) bekezdésében felsorolt ok utóbb következett be,
e) a megbízás idõtartamának leteltével.
87.§
(1) A bírói tanács akkor határozatképes, ha ülésén tagjainak több,
mint a kétharmada részt vesz.
(2) A bírói tanács a döntéseit szavazattöbbséggel hozza,
szavazategyenlõség esetén az elnök szavazata dönt. A jelenlevõ tagok
kétharmadának szavazata szükséges a tag felmentéséhez, és a vezetõ
felmentésének kezdeményezéséhez.
88.§
(1) A bírói tanácsi tagság megszûnése esetén, illetõleg a tartósan
akadályozott tag helyett a bírói ta-nács által kijelölt póttag jár el.
(2) A póttag bevonásának általános feltételeit a bírói tanács
határozza meg.
89.§
(1) A bírói tanács az üléseit szükség szerint, de évenként legalább
négyszer tartja.
(2) A tagok több, mint a felének írásbeli javaslatára a bírói
tanácsot össze kell hívni.
(3) A bírói tanács ülése a bírák számára nyilvános, azon a bíróság
elnöke állandó meghívottként részt vesz.
(4) A bírói tanács a személyi ügyekben történõ véleménynyilvánítás
esetén zárt ülést tarthat.
Kollégium
90.§
(l) A kollégium meghatározott ügyszakba beosztott hivatásos bírák
testülete, amelyet a kollégiumvezetõ vezet.
(2) Az azonos ügyszakba tartozó ügyek körét a bírósági ügyviteli
szabályzat határozza meg.
(3) A Legfelsõbb Bíróság kollégiumának tagjai a Legfelsõbb Bíróság
bírái és az ítélõtáblák azonos kollégiumának vezetõi.
(4) Az ítélõtábla kollégiumának tagjai az ítélõtábla bírái, továbbá
az ítélõtáblák illetékességi területéhez tartozó megyei bíróságok azonos
kollégiumainak vezetõi. Ha a megyei bíróságon azonos kollégium nincs, vagy más
kollégiummal összevontan mûködik, az ítélõtábla kollégiumába az ügyszak
szerint érintett kollégium tagjai közül kell tagot választani.
(5) A megyei bíróságon a kollégium tagjai a megyei bíróság bírái,
továbbá általuk a megye területén mûködõ helyi bíróságok bírái közül a 6 évre
választott bírák.
91.§
A kollégium
a) javaslatot tesz - a helyi bíróságra beosztás kivételével - a bíró
beosztására,
b) részt vesz a bíró szakmai tevékenységének értékelésében,
c) véleményezi az ügyelosztási tervet,
d) javaslatot tesz a kollégiumvezetõ, a kollégiumvezetõ-helyettes és a
tanácselnök kinevezésére,
e) ellátja a törvény által meghatározott egyéb feladatokat.
N E G Y E D I K R É S Z
VII.FEJEZET
A BIROSAGI DOLGOZOK
Bírósági fogalmazó és bírósági titkár
92.§
(1) A bírói tisztség ellátásához szükséges gyakorlati és elméleti
ismeretek megszerzése végett a bíróságokon egyetemi jogi végzettségû
fogalmazók mûködnek.
(2) A bírósági titkár ellátja a külön törvényben meghatározott
feladatokat.
Bírósági dolgozó
93.§
A bíróságon az ügyintézõi, ügyviteli és egyéb feladatokat a bírósági
tisztviselõk, ügykezelõk, és fizikai alkalmazottak látják el.
94.§
A bírósági titkár és fogalmazó, valamint a bírósági dolgozók a
bírósággal igazságügyi szolgálati jogviszonyban állnak, amelynek szabályait
külön törvény állapítja meg.
VIII.FEJEZET
A BIROSAGI HATAROZATOK VEGREHAJTASA
95.§
A büntetések és az intézkedések végrehajtása során a bíróságra
háruló feladatokat a büntetésvégrehajtási bíró és a hivatásos pártfogó látja
el, akik a megyei bíróságon mûködnek.
96.§
A polgári ügyben, munkaügyi vitában hozott marasztaló határozat és
bírósági egyezség, valamint a büntetõ ügyben hozott, vagyoni kötelezettséget
megállapító határozat végrehajtása - ha jogszabály nem tesz kivételt - a bíró,
a végrehajtási ügyintézõ és a bírósági végrehajtó feladata.
97.§
A bíróság részérõl - a bíró feladatkörében eljárva - a törvényben
meghatározott, a bírósági végrehajtás elrendelésével és foganatosításával
összefüggõ egyes eljárási cselekményeket a végrehajtási ügyintézõ végzi el,
aki a helyi bíróságnál, illetõleg a megyei bíróságnál mûködik.
98.§
(1) A bíróság szerveként a helyi bíróságon önálló bírósági
végrehajtó, a megyei bíróságon megyei bírósági végrehajtó mûködik. Az önálló
és a megyei bírósági végre-hajtó eljárása - mint polgári nemperes eljárás - a
bíróság eljárásával azonos.
(2) A bírósági végrehajtó mûködését a bíróság elnöke ellenõrzi.
(3) A bírósági végrehajtónak a hatáskörében tett intézkedése az
állami, gazdálkodó és társadalmi szervezetekre, valamint az állampolgárokra
kötelezõ.
Ö T Ö D I K R É S Z
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
IX. FEJEZET
A TÖRVÉNY HATÁLYBALÉPÉSE ÉS VÉGREHAJTÁSA
Hatálybalépés
99.§
(1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - 1997.
október 1-jén lép hatályba.
(2) A 109. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezés 1998. február l-
jén lép hatályba.
Átmeneti rendelkezések
100.§
(1) E törvény hatálybalépésétõl számított 30 napon belül a
Legfelsõbb Bíróság teljes ülését, továbbá a megyei bíróságok összbírói
értekezletét össze kell hívni.
(2) A Legfelsõbb Bíróság teljes ülése, valamint a megyei bíróságok
összbírói értekezlete az elsõ ülésén titkos szavazással megválasztja az OIT
bíró tagjainak választásához szükséges küldötteket. A Legfelsõbb Bíróság a
37.§ (1) bekezdésétõl eltérõen ez alkalommal két küldöttet választ. A
Legfelsõbb Bíróság elnöke a megválasztott küldötteket az utolsó összbírói
értekezlet napjától számított 15 napon belül összehívja.
(3) Az OIT-ot a küldöttértekezletet követõ 15. napig, de legkésõbb e
törvény hatálybalépésétõl számított 2 hónapon belül meg kell alakítani,
mûködését 1997. december 1-jén kezdi meg.
101.§
A Legfelsõbb Bíróság bírói tanácsát e törvény hatálybalépésétõl
számított 30 napon belül kell megválasztani.
102.§
(1) Az OIT mûködésének megkezdéséig az OIT jogkörét - a (2)
bekezdésben foglaltak figyelembe vételével - az igazságügy-miniszter a
Legfelsõbb Bíróság elnökével egyetértésben gyakorolja.
(2) Az Országos Bírói Tanács az OIT mûködésének megkezdéséig
gyakorolja az 1972. évi IV. törvény 51/C. § (2) bekezdésében meghatározott
jogkörét.
103.§
(1) Az OIT Hivatala e törvény hatályba lépésétõl számított 4 hónapon
belül, 1998. február 1-jén kezdi meg mûködését.
(2) A Hivatal mûködésének megkezdéséig a Hivatal feladatait az
Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) látja el.
104.§
(1) A Hivatal mûködése megkezdésének napján a minisztérium
megszünteti azt a tevékenységet, amely e tör-vény szerint a Hivatal
feladatkörébe tartozik.
(2) E törvény hatálybalépésekor a minisztériumban a Hivatal
feladatkörébe tartozó feladatot ellátó, a minisztériumba beosztott bíró a
törvény hatálybalépésének napjától számított 30 napon belül írásban
nyilatkozni köteles arról, hogy
a) a minisztériumban beosztott bíróként más munkakörbe kíván e kerülni,
b) a Hivatalba kéri-e beosztását,
c) a minisztériumba történt beosztásának megszüntetését és tényleges bírói
szolgálatra beosztását kéri-e.
(3) A minisztériumba beosztott bíró a (2) bekezdés alapján
kívánságát vagylagosan vagy sorrendiséget feltüntetve is közölheti.
(4) A (2) bekezdés c) pontjában említett esetben a bírónak bíróságra
történõ beosztásáról úgy kell gondoskodni, hogy a címzetes fõtanácsos,
fõtanácsos, osztályvezetõ, fõosztályvezetõ-helyettes és fõosztályvezetõ
legalább megyei bírósági, illetõleg fõvárosi bírósági bírói beosztásra
jogosult.
105.§
A törvény hatályba lépésekor már határozott idõre kinevezett
bírósági vezetõk megbízatása a kinevezéstõl számított 5 évre szól.
106.§
Az e törvény hatályba lépését megelõzõen hozott irányelvek, elvi
döntések, és kollégiumi állásfoglalások az eltérõ iránymutatást tartalmazó
jogegységi határozat meghozataláig alkalmazhatók.
107.§
Az igazságügy-miniszter köteles e törvény hatálybalépésétõl
számított egy éven belül a bíróságokra vonatkozó igazságügy-miniszteri
rendeleteket felülvizsgálni és e törvény végrehajtásához szükséges mértékben
azokat módosítani, illetõleg hatályon kívül helyezni.
Hatályukat vesztõ jogszabályok
108.§
(1) E törvény hatálybalépésével egyidejûleg hatályát veszti
a) a bíróságokról szóló 1972. évi IV. törvény, továbbá az e törvény
módosításáról szóló 1991. évi LVI. törvény és az 1991. évi LXVII. törvény, a
10. § azon rendelkezését kivéve, amellyel az Országos Bírói Tanács egyetértési
és véleményezési jogkörét megállapítja, továbbá az 1993. évi XCI. törvény a
10. §-ának az 1972. évi IV. törvény 62/A., 62/B., 62/C., 62/D., 62/E. §-át
megállapító rendelkezése kivételével, valamint a 15. §-ának 1972. évi IV.
törvény 80/D., 80/E., 80/F.§-át megállapító rendelkezése kivételével, továbbá
e törvény módosításáról szóló 1979. évi 16. számú törvényerejû rendelet,
b) a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 64.§-ának b) pontja,
c) az Alkotmány módosításával összefüggésben egyes törvények módosításáról
szóló 1989. évi XLII. törvény 1-16.§-a,
d) a bíróságokról szóló 1972. évi IV. törvényt, és a polgá-ri perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvényt módosító 1990. évi LXXXV. törvény 1-5.§-a,
e) a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatának kiterjesztésérõl
szóló 1991. évi XXVI. törvény 1. és 2.§-a,
f) a közjegyzõkrõl szóló 1991. évi XLI. törvény 184.§-ának h) pontja,
g) a szövetkezetekrõl szóló 1992. évi I. törvény hatályba-lépésérõl és az
átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény 63.§-a (1) bekezdésének 6.
pontja,
h) a Munka Törvénykönyvérõl szóló 1992. évi XXII. törvény 203.§-a (3)
bekezdésének c) pontja és 213.§-a,
i) a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényben és az ehhez
kapcsolódó jogszabályokban a felülvizsgálati eljárás megteremtésérõl szóló
1992. évi LXVIII. törvény 31.§-ának b) pontja,
j) a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 309.§-a,
k) a Magyar Köztársaság 1996. évi költségvetésérõl szóló 1995. évi CXXI.
törvény 109.§-a (1) bekezdésének 23. pont-ja,
l) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény 332.§-ának (3) bekezdése,
m) az egyes állami szervek korszerûsítésérõl szóló 1983. évi 25. törvényerejû
rendelet 1.§-a,
n) a bíróságok igazgatásáról szóló 9/1993.(IV.2.)IM rendelet.
(2) Az 1991. évi LXVII. törvény 10. §-ának az Országos Bírói Tanács
jogkörét megállapító rendelkezése 1998. január 1-én veszti hatályát.
(3) Az 1993. évi XCI. törvénynek a bíróságokról szóló 1972. évi IV.
törvény 62/A., 62/B., 62/C., 62/D., 62/E. §-át megállapító 10. §-ának
rendelkezése és a 80/D., 80/E., 80/F. §-át megállapító 15. §-ának rendelkezése
1998. június 30-án veszti hatályát.
Módosuló jogszabályok
109.§
(1) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a
továbbiakban: Vht.) 225.§-a a következõ (2) bekezdéssel egészül ki, és e §
szövege (1) bekezdésre változik:
"(2) Az önálló bírósági végrehajtó a helyi bíró-ságon, a megyei
bírósági végrehajtó a megyei bíróságon a bíróság szerveként mûködik. Az önálló
és a megyei bírósági végrehajtó eljárása - mint polgári nemperes eljárás - a
bí-róság eljárásával azonos."
(2) A Vht. 232.§-ának (1) és (2) bekezdésében a "bíróság mellé"
kifejezés helyébe a "bíróságra" szó lép.
(3) A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 3. § (2)
bekezdésének c) pontja helyébe a következõ rendelkezés lép:
/(2) A hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szervek./
"c) Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala,".
59. oldal
Melléklet a bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról szóló törvényjavaslathoz
I. RÉSZ
A Fõvárosi Bíróság, a megyei bíróságok, a helyi bíróságok és a munkaügyi
bíróságok illetékességi területe
1. FÕVÁROSI BÍRÓSÁG (székhelye: Budapest)
1/1. Pesti Központi Kerületi Bíróság
Budapest V. kerület Budapest IX. kerület Budapest XVI. kerület
Budapest VI. kerület Budapest X. kerület Budapest XVII. kerület
Budapest VII. kerület Budapest XIII. kerület
Budapest VIII. kerület Budapest XIV. kerület
1/2. Budai Központi Kerületi Bíróság
Budapest I. kerület Budapest XII. kerület
Budapest XI. kerület Budapest XXII. kerület
1/3. Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság
Budapest II. kerület Budapest III. kerület
1/4. Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság
Budapest IV. kerület Budapest XV. kerület
1/5. Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság
Budapest XVIII.kerület Budapest XIX. kerület
1/6. Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság
Budapest XX. kerület Budapest XXIII.
Budapest XXI. kerület kerület
1/7. Fõvárosi Munkaügyi Bíróság
Fõváros területe
2. BARANYA MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Pécs)
2/1. Pécsi Városi Bíróság
Abaliget Kovácsszénája Pécs
Aranyosgadány Kozármisleny Pécsudvard
Bakonya Kökény Pogány
Berkesd Kõvágószõlõs Regenye
Birján Kõvágótõttõs Romonya
Bogád Lothárd Szászvár
Cserkút Magyarsarlós Szemely
Ellend Nagykozár Szilágy
Görcsöny Orfû Szõke
Gyód Pellérd
Husztót Keszü Pereked
2/2. Komlói Városi Bíróság
Alsómocsolád Bakóca Bikal
Apátvarasd Baranyajenõ Bodolyabér
Ág Baranyaszentgyörgy Egyházaskozár
Erdõsmecske Magyarhertelend Palé
Felsõegerszeg Magyarszék Pécsvárad
Gerényes Martonfa Sásd
Gödre Mágocs Szalatnak
Hegyhátmaróc Mánfa Szágy
Hidas Máza Szárász
Hosszúhetény Mecseknádasd Tarrós
Kárász Mecsekpölöske Tékes
Kisbeszterce Mekényes Tormás
Kishajmás Mezõd Tófû
Kisvaszar Mindszentgodisa Varga
Komló Nagyhajmás Vásárosdombó
Köblény Nagypall Vázsnok Vékény
Liget Óbánya Zengõvárkony
Lovászhetény Ófalu
Magyaregregy Oroszló
2/3. Mohácsi Városi Bíróság
Homorúd Olasz
60. oldal Ivándárda Palotabozsok
Babarc Kátoly Pócsa
Bár Kékesd Sárok
Belvárdgyula Kisbudmér Sátorhely
Bezedek Kisnyárád Somberek Szajk
Borjád Kölked Szebény
Bóly Lánycsók Szederkény
Dunaszekcsõ Lippó Szellõ
Erdõsmárok Liptód Székelyszabar
Erzsébet Majs Szûr
Fazekasboda Maráza Töttös
Feked Máriakéménd Udvar
Geresdlak Mohács Versend
Görcsönydoboka Monyoród Véménd
Hásságy Nagybudmér
Himesháza Nagynyárád
2/4. Siklósi Városi Bíróság
Adorjás Illocska Okorág
Alsószentmárton Ipacsfa Ivánbattyán Old
Áta Kákics Ózdfalu
Babarcszõlõs Kásád Palkonya
Baksa Kemse Páprád
Baranyahídvég Kémes Peterd
Beremend Kisasszonyfa Pécsdevecser
Besence Kisdér Piskó
Bisse Kisharsány Rádfalva
Bogádmindszent Kisherend Sámod
Bosta Kisjakabfalva Sellye
Csarnóta Kiskassa Siklós
Csányoszró Kislippó Siklósbodony
Cún Kisszentmárton Siklósnagyfalu
Diósviszló Kistapolca Sósvertike
Drávacsehi Kistótfalu Szalánta
Drávacsepely Kovácshida Szaporca Szava
Drávaiványi Kórós Szilvás
Drávapalkonya Lapáncsa Szõkéd
Drávapiski Lúzsok Tengeri
Drávaszabolcs Magyarbóly Tésenfa
Drávaszerdahely Magyarmecske Téseny
Drávasztára Magyartelek Túrony
Egerág Marócsa Újpetre
Egyházasharaszti Matty Vajszló
Garé Márfa Vejti
Gilvánfa Márok Villány
Gordisa Nagycsány Villánykövesd
Harkány Nagyharsány Vokány
Hegyszentmárton Nagytótfalu Zaláta
Hirics Ócsárd
2/5. Szigetvári Városi Bíróság
Almamellék Helesfa Rózsafa
Almáskeresztúr HetvehelyHobol Somogyapáti
Basal Horváthertelend Somogyhatvan
Bánfa Ibafa Somogyhárságy
Bicsérd Kacsóta Somogyviszló
Boda Katádfa Sumony
Bogdása Kétújfalu Szabadszentkirály
Boldogasszonyfa Királyegyháza Szentdénes
Botykapeterd Kisdobsza Szentegát
Bükkösd Kistamási Szentkatalin
Bürüs Magyarlukafa Szentlászló
Csebény Markóc Szentlõrinc
Cserdi Merenye Szigetvár
Csertõ Molvány Szörény
Csonkamindszent Mozsgó Szulimán
Dencsháza Nagydobsza TeklafaluTótszentgyörg
Dinnyeberki Nagypeterd y
Drávafok Nagyváty Várad
Drávakeresztúr Nemeske Vásárosbéc
Endrõc Nyugotszenterzsébet Velény
Felsõszentmárton Okorvölgy Zádor
Gerde Patapoklosi Zók
Gyöngyfa Pettend
Gyöngyösmellék Pécsbagota
2/6. Pécsi Munkaügyi Bíróság
Baranya Megye
3. BÁCS-KISKUN MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Kecskemét)
3/1. Kecskeméti Városi Bíróság
Ágasegyháza Jakabszállás Lakitelek
Ballószög Kecskemét Nyárlõrinc
Felsõlajos Kerekegyháza Orgovány
Fülöpháza Kunbaracs Szentkirály
Helvécia Ladánybene Tiszakécske
Izsák Lajosmizse Városföld
3/2. Bajai Városi Bíróság
Baja Csikéria Mátételke
Bácsalmás Dávod Nagybaracska
Bácsbokod Dunafalva Nemesnádudvar
Bácsborsód Érsekcsanád Rém
Bácsszentgyörgy Felsõszentiván Sükösd
Bácsszõlõs Gara Szeremle
Bátmonostor Hercegszántó Tataháza
Borota Katymár Vaskút
Csátalja Kunbaja
Csávoly Madaras
3/3. Kalocsai Városi Bíróság
Bátya Foktõ Öregcsertõ
Drágszél Géderlak Solt
Dunapataj Hajós Szakmár
Dunaszentbenedek Harta Újsolt
Dunatetétlen Homokmégy Újtelek
Dusnok Kalocsa Uszód
Érsekhalma Miske
Fajsz Ordas
3/4. Kiskõrösi Városi Bíróság
Akasztó Imrehegy Soltszentimre
Bócsa Kaskantyú Soltvadkert
Császártöltés Kecel Tabdi
Csengõd Kiskõrös Tázlár
Fülöpszállás Páhi
3/5. Kiskunfélegyházi Városi Bíróság
Bugac Gátér Pálmonostora
Bugacpusztaháza Kiskunfélegyháza Petõfiszállás
Fülöpjakab Kunszállás Tiszaalpár
3/6. Kiskunhalasi Városi Bíróság
Balotaszállás
Csólyospálos
Harkakötöny
Jánoshalma
Jászszentlászló
Kelebia
Kéleshalom
Kiskunhalas
Kiskunmajsa
Kisszállás
Kömpöc
Kunfehértó
Mélykút
Móricgát
Pirtó
Szank
Tompa
Zsana
3/7. Kunszentmiklósi Városi Bíróság
Apostag Kunadacs Szabadszállás
Dunaegyháza Kunpeszér Szalkszentmárton
Dunavecse Kunszentmiklós Tass
3/8. Kecskeméti Munkaügyi Bíróság
Bács-Kiskun Megye
4. BÉKÉS MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Gyula)
4/1. Gyulai Városi Bíróság
Elek Kötegyán Sarkad
Geszt Lõkösháza Sarkadkeresztúr
Gyula Mezõgyán Újszalonta
Kétegyháza Méhkerék
4/2. Battonyai Városi Bíróság
Almáskamarás Kisdombegyház Mezõhegyes
Battonya Kunágota Mezõkovácsháza
Dombegyház Magyarbánhegyes Nagybánhegyes
Dombiratos Magyardombegyház Nagykamarás
Kaszaper Medgyesbodzás Pusztaottlaka
Kevermes Medgyesegyháza Végegyháza
4/3. Békési Városi Bíróság
Békés Kamut Murony
Bélmegyer Köröstarcsa Tarhos
Csárdaszállás Mezõberény Vésztõ
4/4. Békéscsabai Városi Bíróság
Békéscsaba Gerendás Telekgerendás
Csabaszabadi Kétsoprony Újkígyós
Csorvás Kondoros
Doboz Szabadkígyós
4/5. Orosházi Városi Bíróság
Békéssámson Kardoskút Pusztaföldvár
Csanádapáca Nagyszénás Tótkomlós
Gádoros Orosháza
4/6. Szarvasi Városi Bíróság
Békésszentandrás Ecsegfalva Kardos
Csabacsûd Gyomaendrõd Örménykút
Dévaványa Hunya Szarvas
4/7. Szeghalmi Városi Bíróság
Biharugra Körösladány Szeghalom
Bucsa Körösnagyharsány Zsadány
Füzesgyarmat Körösújfalu
Kertészsziget Okány
4/8. Gyula Munkaügyi Bíróság
Békés Megye
5. BORSOD-ABAÚJ-ZEMPLÉN MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Miskolc)
5/1. Miskolci Városi Bíróság
Alsózsolca Kisgyõr Sajóecseg
Arnót Kistokaj Sajóhidvég
Berzék Kondó Sajókápolna
Bõcs Köröm Sajókeresztúr
Bükkaranyos Mályi Sajólád
Bükkszentkereszt Miskolc Sajólászlófalva
Emõd Muhi Sajópálfala
Felsõzsolca Nyékládháza Sajópetri
Gesztely Onga Sajósenye
Girincs Ónod Sajóvámos
Harsány Parasznya Szirmabesenyõ
Hernádkak Radostyán Varbó
Kesznyéten Répáshuta
Kiscsécs Sajóbábony
5/2. Encsi Városi Bíróság
Abaújalpár Gönc Méra
Abaújkér Göncruszka Mogyoróska
Abaújvár Hejce Novajidrány
Arka Hernádbûd Pányok
Baskó Hernádcéce Pere
Boldogkõújfalu Hernádnémeti Regéc
Boldogkõváralja Hernádpetri Sima
Encs Hernádszentandrás Szalaszend
Fancsal Hernádszurdok Szemere
Fáj Hernádvécse Telkibánya
Fony Hidasnémeti Tornyosnémeti
Forró Ináncs Vilmány
Fulókércs Kéked Vizsoly
Garadna Korlát Zsujta
5/3. Kazincbarcikai Városi Bíróság
Abod Irota Szalonna
Aggtelek Izsófalva Szendrõ
Alacska Jákfalva Szendrõlád
Alsószuha Jósvafõ Szin
Alsótelekes Kazincbarcika Szinpetri
Balajt Kánó Szögliget
Bánhorváti Komjáti Szõlõsardó
Becskeháza Kurityán Szuhafõ
Boldva Lak Szuhakálló
Borsodszirák Ládbesenyõ Szuhogy
Bódvalenke Martonyi Mályinka Tardona
Bódvarákó Meszes Teresztenye
Bódvaszilas Múcsony Tomor
Damak Nagybarca Tornabarakony
Debréte Nyomár Tornakápolna
Dédestapolcsány Ormosbánya Tornanádaska
Dövény Perkupa Tornaszentandrás
Edelény Ragály Tornaszentjakab
Égerszög Rakaca Trizs
Felsõkelecsény Rakacaszend Vadna
Felsõnyárád Rudabánya Varbóc
Felsõtelekes Rudolftelep Viszló
Galvács Sajógalgóc Zádorfalva
Hangács Sajóivánka Ziliz
Hegymeg Sajókaza Zubogy
Hidvégardó Sajószentpéter
Imola Szakácsi
5/4. Mezõkövesdi Városi Bíróság
Bogács Cserépfalu Hangony
Borsodgeszt Cserépváralja Kács
Borsodivánka Csincse Kissikátor
Borsodszentgyörgy Domaháza Mezõkeresztes
Bükkábrány Dubicsány Mezõkövesd
Bükkzsérc Egerlövõ Mezõnagymihály
Mezõnyárád Szomolya Vatta
Négyes Tard
Putnok Tibolddaróc
Sály Tiszabábolna
Szentistván Tiszavalk
5/5. Ózdi Városi Bíróság
Arló Hét Sajónémeti
Bánréve Járdánháza Sajópüspöki
Borsodbóta Kelemér Sajóvelezd
Borsodnádasd Királd Sáta
Bükkmogyorósd Lénárddaróc Serényfalva
Csernely Nekézseny Uppony
Csokvaomány Ózd
Gömörszõlõs Sajómercse
5/6. Sátoraljaújhelyi Városi Bíróság
Alsóberecki
Alsóregmec
Bodroghalom
Bodrogolaszi
Bózsva
Cigánd
Dámóc
Erdõhorváti
Felsõberecki
Felsõregmec
Filkeháza
Füzér
Füzérkajata
Füzérkomlós
Füzérradvány
Györgytarló
Háromhuta
Hercegkút
Hollóháza
Karcsa
Karos
Kenézlõ
Kishuta
Kisrozvágy
Komlóska
Kovácsvágás
Lácacséke
Makkoshotyka
Mikóháza
Nagyhuta
Nagyrozvágy
Nyíri
Olaszliszka
Pácin Pálháza
Pusztafalu
Révleányvár
Ricse
Sárazsadány
Sárospatak
Sátoraljaújhely
Semjén
Tiszacsermely
Tiszakarád
Tolcsva
Vajdácska
Vágáshuta
Vámosújfalu
Vilyvitány
Viss
Zalkod
Zemplénagárd
5/7. Szerencsi Városi Bíróság
Abaújszántó Megyaszó Taktakenéz
Alsódobsza Mezõzombor Tarcal
Bekecs Monok Tállya
Bodrogkeresztúr Prügy Tiszaladány
Bodrogkisfalud Rátka Tiszalúc
Csobaj Sóstófalva Tiszatardos
Erdõbénye Szegi Szegilong Tokaj
Golop Szerencs Újcsanálos
Legyesbénye Taktabáj
Mád Taktaharkány
5/8. Szikszói Városi Bíróság
Felsõvadász Léh
Abaújlak Gadna Litka
Abaújszolnok Gagyapáti Monaj
Alsógagy Gagybátor Nagykinizs
Alsóvadász Gagyvendégi Nyésta
Aszaló Halmaj Pamlény
Baktakék Hernádkércs Perecse Pusztaradvány
Beret Homrogd Rásonysápberencs
Büttös Kány Selyeb
Csenyéte Kázsmárk Szászfa
Csobád Keresztéte Szentistvánbaksa
Detek Kiskinizs Szikszó
Felsõdobsza Krasznokvajda
Felsõgagy Kupa
5/9. Tiszaújvárosi Városi Bíróság
Ároktõ
Gelej
Hejõbába
Hejõkeresztúr
Hejõkürt
Hejõpapi
Hejõszalonta
Igrici
Mezõcsát
Nagycsécs
Nemesbikk
Oszlár
Sajóörös
Sajószöged
Szakáld
Tiszadorogma
Tiszakeszi
Tiszapalkonya
Tiszatarján
Tiszaújváros
67.
oldal
5/10. Miskolci Munkaügyi Bíróság
Borsod-Abaúj-Zemplén Megye
6. CSONGRÁD MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Szeged)
6/1. Szegedi Városi Bíróság
Ásotthalom Kübekháza Szatymaz
Baks Mórahalom Szeged
Balástya Ópusztaszer Tiszasziget
Bordány Öttömös Újszentiván
Csengele Pusztamérges Üllés
Deszk Domaszék Pusztaszer Zákányszék
Dóc Röszke Zsombó
Forráskút Ruzsa
Kistelek Sándorfalva
6/2. Csongrádi Városi Bíróság
Csanytelek Felgyõ
Csongrád Tömörkény
6/3. Hódmezõvásárhelyi Városi Bíróság
Hódmezõvásárhely Mindszent
Mártély Székkutas
6/4. Makói Városi Bíróság
Ambrózfalva Királyhegyes Maroslele
Apátfalva Kiszombor Nagyér
Csanádalberti Klárafalva Nagylak
Csanádpalota Kövegy Óföldeák
Ferencszállás Magyarcsanád Pitvaros
Földeák Makó
6/5. Szentesi Városi Bíróság
Árpádhalom Fábiánsebestyén Szegvár
Derekegyház Nagymágocs Szentes
Eperjes Nagytõke
6/6. Szegedi Munkaügyi Bíróság
Csongrád Megye
7. FEJÉR MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Székesfehérvár)
7/1. Székesfehérvári Városi Bíróság
Aba Iszkaszentgyörgy Mór
Bakonycsernye Isztimér Nadap
Bakonykúti Jenõ Nagyveleg
Balinka Kajászó Nádasdladány
Baracska Kápolnásnyék Pákozd
Bodajk Kincsesbánya Pátka
Csákberény Kisláng Pázmánd
Csókakõ Kõszárhegy Polgárdi
Csór Lepsény Pusztavám
Csõsz Lovasberény Sárkeresztes
Enying Magyaralmás Sárkeszi
Fehérvárcsurgó Martonvásár Sárszentmihály
Füle Mátyásdomb Seregélyes
Gárdony Mezõszentgyörgy Soponya
Gyúró Moha Söréd
Sukoró Tác Velence
Szabadbattyán Tordas Vereb
Székesfehérvár Úrhida Zámoly
7/2. Bicskei Városi Bíróság
Alcsútdoboz Felcsút Tabajd
Bicske Gánt Újbarok
Bodmér Mány Vál
Csabdi Szár Vértesacsa
Csákvár Etyek Szárliget Vértesboglár
7/3. Dunaújvárosi Városi Bíróság
Adony Ercsi Nagyvenyim
Baracs Iváncsa Perkáta
Beloiannisz Kisapostag Pusztaszabolcs
Besnyõ Kulcs Rácalmás
Dunaújváros Mezõfalva Ráckeresztúr
Elõszállás Nagykarácsony
7/4. Sárbogárdi Városi Bíróság
Alap Lajoskomárom Sárkeresztúr
Alsószentiván Mezõkomárom Sárosd
Cece Mezõszilas Sárszentágota
Dég Nagylók Szabadegyháza
Hantos Sárbogárd Szabadhidvég
Igar Káloz Sáregres Vajta
7/5. Székesfehérvári Munkaügyi Bíróság
Fejér Megye
8. GYÕR-MOSON-SOPRON MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Gyõr)
8/1. Gyõri Városi Bíróság
Abda Gyõrszemere Rábacsécsény
Acsalag Gyõrújbarát Rábapatona
Árpás Gyõrújfalu Rábapordány
Barbacs Gyõrzámoly Rábasebes
Bágyogszovát Ikrény Rábaszentandrás
Bezi Jobaháza Rábaszentmihály
Bodonhely Kajárpéc Rábaszentmiklós
Bogyoszló Kisbabot Rábatamási
Bõny Kisbajcs Rábcakapi
Börcs Koroncó Rétalap
Bõsárkány Kóny Sobor
Cakóháza Kunsziget Sokorópátka
Csikvánd Maglóca Sopronnémeti
Csorna Markotabödöge Szany
Dör Mezõörs Szerecseny
Dunaszeg Mérges Szil
Dunaszentpál Mórichida Szilsárkány
Egyed Nagybajcs Tarjánpuszta
Enese Nagyszentjános Táp
Écs Nyalka Tápszentmiklós
Farád Nyúl Tárnokréti
Fehértó Felpéc Öttevény Tényõ
Gönyû Pannonhalma Tét
Gyarmat Páli Töltéstava
Gyömöre Pásztori Vág
Gyõr Pázmándfalu Vámosszabadi
Gyõrasszonyfa Pér Vének
Gyõrladamér Potyond Zsebeháza
Gyõrság Ravazd
Gyõrsövényház Rábacsanak
8/2. Mosonmagyaróvári Városi Bíróság
Ásványráró Hédervár Mosonmagyaróvár
Bezenye Jánossomorja Mosonszentmiklós
Darnózseli Kimle Mosonszolnok
Dunakiliti Kisbodak Püski
Dunaremete Levél Rajka
Dunasziget Lébény Újrónafõ
Feketeerdõ Lipót Várbalog
Halászi Máriakálnok
Hegyeshalom Mecsér
8/3. Soproni Városi Bíróság
Agyagosszergény Gyóró Rábakecöl
Ágfalva Harka Répceszemere
Babót Hegykõ Répcevis
Beled Hidegség Himod Röjtökmuzsaj
Cirák Hövej Sarród
Csapod Iván Sopron
Csáfordjánosfa Kapuvár Sopronhorpács
Csér Kisfalud Sopronkövesd
Dénesfa Kópháza Szakony
Ebergõc Lövõ Szárföld
Edve Magyarkeresztúr Újkér
Egyházasfalu Mihályi Und
Fertõboz Nagycenk Vadosfa
Fertõd Nagylózs Vásárosfalu
Fertõendréd Nemeskér Veszkény
Fertõhomok Osli Vitnyéd
Fertõrákos Pereszteg Völcsej
Fertõszentmiklós Petõháza Zsira
Fertõszéplak Pinnye
Gyalóka Pusztacsalád
8/4. Gyõri Munkaügyi Bíróság
Gyõr-Moson-Sopron Megye
9. HAJDÚ-BIHAR MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Debrecen)
9/1. Debreceni Városi Bíróság
Álmosd Hajdúsámson Nyírábrány
Bagamér Hortobágy Nyírmártonfalva
Balmazújváros Hosszúpályi Sáránd
Bocskaikert Kokad Téglás
Debrecen Létavértes Tiszacsege
Egyek Mikepércs Újléta
Fülöp Monostorpályi Újszentmargita
Hajdúbagos Nyíracsád Vámospércs
Hajdúhadház Nyíradony
9/2. Berettyóújfalui Városi Bíróság
Ártánd Darvas Komádi
Bakonszeg Derecske Konyár
Bedõ Esztár Körösszakál
Berekböszörmény Furta Körösszegapáti
Berettyóújfalu Gáborján Magyarhomorog
Biharkeresztes Hencida Mezõpeterd
Bojt Csökmõ Kismarja Mezõsas
Nagykereki Tépe Váncsod
Pocsaj Told Vekerd
Szentpéterszeg Újiráz Zsáka
9/3. Hajdúböszörményi Városi Bíróság
Folyás Hajdúdorog Tiszagyulaháza
Görbeháza Hajdúnánás Újtikos
Hajdúböszörmény Polgár
9/4. Hajdúszoboszlói Városi Bíróság
Ebes Hajdúszovát Nádudvar
Hajdúszoboszló Nagyhegyes
9/5. Püspökladányi Városi Bíróság
Báránd Földes Sáp
Bihardancsháza Kaba Sárrétudvari
Biharnagybajom Nagyrábé Szerep
Bihartorda Püspökladány Tetétlen
9/6. Debreceni Munkaügyi Bíróság
Hajdú-Bihar Megye
10. HEVES MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Eger)
10/1. Egri Városi Bíróság
Andornaktálya Erdõkövesd Novaj Ostoros
Balaton Fedémes Parád
Bátor Felsõtárkány Parádsasvár
Bekölce Hevesaranyos Pétervására
Bélapátfalva Istenmezeje Recsk
Bodony Ivád Sirok
Bükkszenterzsébet Kerecsend Szajla
Bükkszentmárton Kisfüzes Szentdomonkos
Bükkszék Maklár Szilvásvárad
Demjén Mátraballa Szúcs
Eger Mátraderecske Tarnalelesz
Egerbakta Mikófalva Tarnaszentmária
Egerbocs Mónosbél Terpes
Egercsehi Nagytálya Váraszó
Egerszalók Nagyvisnyó Verpelét
Egerszólát Noszvaj
10/2. Füzesabonyi Városi Bíróság
Aldebrõ Kál Poroszló
Besenyõtelek Kápolna Sarud
Dormánd Kompolt Szihalom
Egerfarmos Mezõszemere Tófalu
Feldebrõ Mezõtárkány Újlõrincfalva
Füzesabony Nagyút
10/3. Gyöngyösi Városi Bíróság
Abasár Gyöngyössolymos Nagyréde
Adács Gyöngyöstarján Szûcsi
Atkár Halmajugra Vámosgyörk
Detk Karácsond Vécs
Domoszló Kisnána Visonta
Gyöngyös Ludas Visznek
Gyöngyöshalász Markaz
Gyöngyösoroszi Mátraszentimre
Gyöngyöspata Nagyfüged
10/4. Hatvani Városi Bíróság
Apc Hatvan Nagykökényes
Boldog Heréd Petõfibánya
Csány Hort Rózsaszentmárton
Ecséd Lõrinci Zagyvaszántó
10/5. Hevesi Városi Bíróság
Átány Kisköre Tarnazsadány
Boconád Kömlõ Tenk
Erdõtelek Pély Tiszanána
Erk Tarnabod Tarnaméra Zaránk
Heves Tarnaörs
Hevesvezekény Tarnaszentmiklós
10/6. Egri Munkaügyi Bíróság
Heves Megye
11. JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Szolnok)
11/1. Szolnoki Városi Bíróság
Besenyszög Rákóczifalva Tiszaroff
Csataszög Rákócziújfalu Tiszasüly
Fegyvernek Szajol Tiszatenyõ
Hunyadfalva Szászberek Tiszavárkony
Kengyel Szolnok Tószeg
Kõtelek Tiszabõ Törökszentmiklós
Kuncsorba Tiszaföldvár Újszász
Martfû Tiszagyenda Vezseny
Nagykörû Tiszajenõ Zagyvarékas
Örményes Tiszapüspöki
11/2. Jászberényi Városi Bíróság
Alattyán
JánoshidaJászalsószent
györgy
Jászapáti
Jászágó
Jászárokszállás
Jászberény
Jászboldogháza
Jászdózsa
Jászfelsõszentgyörgy
Jászfényszaru
Jászivány
Jászjákóhalma
Jászkisér
Jászladány
Jászszentandrás
Jásztelek
Pusztamonostor
11/3. Karcagi Városi Bíróság
Berekfürdõ Kenderes Kunhegyes
Karcag Kisújszállás Kunmadaras
11/4. Kunszentmártoni Városi Bíróság
Cibakháza Mezõhék Tiszakürt
Cserkeszõlõ Nagyrév Tiszasas
Csépa Öcsöd Tiszaug
Kunszentmárton Szelevény
Mesterszállás Tiszainoka
11/5. Mezõtúri Városi Bíróság
Kétpó Mezõtúr Túrkeve
11/6. Tiszafüredi Városi Bíróság
Abádszalók Tiszafüred Tomajmonostora
Nagyiván Tiszaigar
Tiszabura Tiszaörs
Tiszaderzs Tiszaszentimre
72. oldal
11/7. Szolnoki Munkaügyi Bíróság
Jász-Nagykun-Szolnok Megye
12. KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Tatabánya)
12/1. Tatabányai Városi Bíróság
Bokod Kömlõd Tarján
Dad Környe Tatabánya
Gyermely Oroszlány Várgesztes
Héreg Szákszend Vértessomló
Kecskéd Szomor Vértesszõlõs
12/2. Esztergomi Városi Bíróság
Annavölgy Kesztölc Pilismarót
Bajna Lábatlan Sárisáp
Bajót Leányvár Süttõ
Csolnok Máriahalom Tát
Dág Dorog Mogyorósbánya Tokod
Dömös Nagysáp Tokodaltáró
Epöl Nyergesújfalu Úny
Esztergom Piliscsév
12/3. Komáromi Városi Bíróság
Aka Bábolna Kisbér
Almásfüzitõ Bársonyos Kisigmánd
Ács Csatka Komárom
Ácsteszér Császár Mocsa
Bakonybánk Csém Nagyigmánd Réde
Bakonysárkány Csép Súr
Bakonyszombathely Ete Tárkány
Bana Kerékteleki Vérteskethely
12/4. Tatai Városi Bíróság
Baj Naszály Tata
Dunaalmás Neszmély Vértestolna
Dunaszentmiklós Szomód
Kocs Tardos
12/5. Tatabányai Munkaügyi Bíróság
Komárom-Esztergom Megye
13. NÓGRÁD MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Balassagyarmat)
13/1. Balassagyarmati Városi Bíróság
Alsópetény Hugyag Õsagárd
Balassagyarmat Iliny Ipolyvece Patak
Bánk Karancsság Patvarc
Becske Keszeg Piliny
Bercel Kétbodony Pusztaberki
Berkenye Kisecset Rétság
Borsosberény Legénd Rimóc
Cserháthaláp Ludányhalászi Romhány
Cserhátsurány Magyargéc Ságújfalu
Csesztve Magyarnándor Szalmatercs
Csitár Mohora Szanda
Debercsény Nagylóc Szátok
Dejtár Nagyoroszi Szendehely
Diósjenõ Nézsa Szente
Drégelypalánk Nógrád Szécsénke
Endrefalva Nógrádkövesd Szécsény
Érsekvadkert Nógrádmarcal Szécsényfelfalu
Felsõpetény Nógrádmegyer Szügy
Galgaguta Nógrádsáp Tereske
Herencsény Nógrádsipek Terény
Hollókõ Nógrádszakál Tolmács
Hont Nõtincs Varsány
Horpács Õrhalom
13/2. Pásztói Városi Bíróság
Alsótold Erdõtarcsa Mátraszõlõs
Bér Felsõtold Palotás
Bokor Garáb Pásztó
Buják Héhalom Szarvasgede
Cserhátszentiván Jobbágyi Szirák
Csécse Kálló Szurdokpüspöki
Ecseg Kisbágyon Tar
Egyházasdengeleg Kozárd Vanyarc
Erdõkürt Kutasó
13/3. Salgótarjáni Városi Bíróság
Bárna Kazár Nagybárkány
Bátonyterenye Kisbárkány Nemti
Cered Kishartyán Salgótarján
Dorogháza Litke Sámsonháza
Egyházasgerge Lucfalva Márkháza Sóshartyán
Etes Mátramindszent Szilaspogony
Ipolytarnóc Mátranovák Szuha
Karancsalja Mátraszele Vizslás
Karancsberény Mátraterenye Zabar
Karancskeszi Mátraverebély
Karancslapujtõ Mihálygerge
13/4. Balassagyarmati Munkaügyi Bíróság
Nógrád Megye
14. PEST MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Budapest)
14/1. Budakörnyéki Bíróság (székhelye: Budapest)
Budajenõ Nagykovácsi Perbál
Budakeszi Páty Pilisborosjenõ
Piliscsaba Solymár Üröm
Pilisjászfalu Telki Zsámbék
Pilisszentiván Tinnye
Pilisvörösvár Tök
14/2. Ceglédi Városi Bíróság
Abony Csemõ Mikebuda
Albertirsa Dánszentmiklós Tápiószõlõs
Cegléd Jászkarajenõ Törtel
Ceglédbercel Kõröstetétlen Újszilvás
14/3. Dabasi Városi Bíróság
Alsónémedi Hernád Pusztavacs
Bugyi Inárcs Tatárszentgyörgy
Dabas Kakucs Táborfalva
Felsõpakony Ócsa Újhartyán
Gyál Örkény Újlengyel
14/4. Dunakeszi Városi Bíróság
Csomád Fót
Dunakeszi Göd
14/5. Gödöllõi Városi Bíróság
Aszód Iklad Tura
Bag Csömör Isaszeg Valkó
Dány Kartal Vácegres
Domony Kerepes Váckisújfalu
Erdõkertes Kistarcsa Vácszentlászló
Galgahévíz Mogyoród Veresegyház
Galgamácsa Nagytarcsa Verseg
Gödöllõ Pécel Zsámbok
Hévízgyörk Szada
14/6. Monori Városi Bíróság
Bénye Maglód Sülysáp
Csévharaszt Mende Úri
Ecser Monor Üllõ Vasad
Gomba Nyáregyháza Vecsés
Gyömrõ Péteri
Káva Pilis
14/7. Nagykátai Városi Bíróság
Farmos Szentmártonkáta Tápiószele
Kóka Tápióbicske Tápiószentmárton
Nagykáta Tápiógyörgye Tóalmás
Pánd Tápióság
Szentlõrinckáta Tápiószecsõ
14/8. Nagykõrösi Városi Bíróság
Kocsér Nagykõrös Nyársapát
14/9. Ráckevei Városi Bíróság
Apaj Kiskunlacháza Szigethalom
Áporka Lórév Szigetszentmárton
Délegyháza Majosháza Szigetszentmiklós
Dömsöd Makád Szigetújfalu
Dunaharaszti Ráckeve Taksony
Dunavarsány Szigetbecse Tököl
Halásztelek Szigetcsép
14/10. Szentendrei Városi Bíróság
Budakalász Pilisszántó Szentendre
Csobánka Pilisszentkereszt Szigetmonostor
Dunabogdány Pilisszentlászló Tahitótfalu
Kisoroszi Pomáz Visegrád
Leányfalu Pócsmegyer
14/11. Váci Városi Bíróság
Acsa Letkés Szokolya
Bernecebaráti Márianosztra Szõd
Csõvár Nagybörzsöny SzõdligetTésa
Galgagyörk Nagymaros Vác
Ipolydamásd Õrbottyán Vácduka
Ipolytölgyes Penc Váchartyán
Kemence Perõcsény Vácrátót
Kismaros Püspökhatvan Vámosmikola
Kisnémedi Püspökszilágy Verõce
Kosd Rád Zebegény
Kóspallag Szob
14/12. Budaörsi Városi Bíróság
Biatorbágy Herceghalom Tárnok
Budaörs Pusztazámor Törökbálint
Diósd Sóskút
Érd Százhalombatta
14/13. Pest Megyei Munkaügyi Bíróság
Pest Megye
15. SOMOGY MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Kaposvár)
15/1. Kaposvári Városi Bíróság
Alsóbogát Kaposfõ Patca
Baté Kaposgyarmat Pálmajor
Bárdudvarnok Kaposhomok Polány
Bodrog Kaposkeresztúr Ráksi
Bõszénfa Kaposmérõ Rinyakovácsi
Büssü Kaposszerdahely Sántos
Cserénfa Kaposújlak Simonfa
Csoma Kaposvár Somodor
Csombárd Kazsok Somogyaszaló
Csököly Kercseliget Somogygeszti
Ecseny Kisasszond Somogyjád
Edde Kisgyalán Somogysárd
Felsõmocsolád Kiskorpád Somogyszil
Fonó Kõkút Szabadi Szenna
Gadács Magyaratád Szentbalázs
Gálosfa Magyaregres Szentgáloskér
Gige Mernye Szilvásszentmárton
Gölle Mezõcsokonya Taszár
Hajmás Mike Újvárfalva
Hedrehely Mosdós Várda
Hencse Nagybajom Visnye
Hetes Nagyberki Zimány
Igal Orci Zselickisfalud
Jákó Juta Osztopán Zselickislak
Kadarkút Patalom Zselicszentpál
15/2. Barcsi Városi Bíróság
Babócsa Bélavár Csokonyavisonta
Barcs Bolhó Darány
Drávagárdony Komlósd Rinyaújlak
Drávatamási Lad Rinyaújnép
Heresznye Lakócsa Somogyaracs
Homokszentgyörgy Patosfa Szentborbás
Istvándi Péterhida Szulok
Kastélyosdombó Potony Tótújfalu
Kálmáncsa Vízvár
15/3. Fonyódi Városi Bíróság
Balatonboglár
Balatonfenyves
Balatonlelle
Buzsák
Fonyód
Gamás
Gyugy
Hács
Kisberény
Látrány
Lengyeltóti
Ordacsehi
Öreglak
Pamuk
Somogybabod
Somogytúr
Somogyvámos
Somogyvár
Szõlõsgyörök
Visz
15/4. Marcali Városi Bíróság
Balatonberény Kéthely Somogysimonyi
Balatonkeresztúr Libickozma Somogyszentpál
Balatonmáriafürdõ Marcali Somogyzsitfa
Balatonszentgyörgy Mesztegnyõ Szegerdõ
Balatonújlak Nagyszakácsi Szenyér
Böhönye Nemesdéd Szõkedencs
Csákány Nemeskisfalud Tapsony
Csömend Nemesvid Táska
Fõnyed Nikla Tikos
Gadány Pusztakovácsi Varászló
Hollád Sávoly Vése
Hosszúvíz Somogyfajsz Vörs
Kelevíz Somogysámson
15/5. Nagyatádi Városi Bíróság
Bakháza Kutas Segesd
Beleg Lábod Somogybükkösd
Berzence Nagyatád Somogycsicsó
Bolhás Nagykorpád Somogyszob
Csurgó Õrtilos Somogyudvarhely
Csurgónagymarton Ötvöskónyi Szabás
Görgeteg Pogányszentpéter Szenta
GyékényesHáromfa Porrog Tarany
Iharos Porrogszentkirály Zákány
Iharosberény Porrogszentpál
Inke Rinyabesenyõ
Kisbajom Rinyaszentkirály
15/6. Siófoki Városi Bíróság
Kánya Som
Andocs Kára Kereki Somogyacsa
Ádánd Kisbárapáti Somogydöröcske
Balatonendréd Kõröshegy Somogyegres
Balatonföldvár Kötcse Somogymeggyes
Balatonõszöd Lulla Szorosad
Balatonszabadi Miklósi Szólád
Balatonszárszó Nagyberény Tab
Balatonszemes Nagycsepely Teleki
Bábonymegyer Nágocs Tengõd
Bálványos Nyim Torvaj
Bedegkér Pusztaszemes Törökkoppány
Bonnya Ságvár Zala
Fiad Sérsekszõlõs Zamárdi
Kapoly Siófok Zics
Karád Siójut
77. oldal
15/7. Kaposvári Munkaügyi Bíróság
Somogy Megye
16. SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Nyíregyháza)
16/1. Nyíregyházi Városi Bíróság
Apagy Gávavencsellõ Nagykálló
Baktalórántháza Geszteréd Napkor
Balsa Ibrány Nyírbogdány
Besenyõd Kálmánháza Nyíregyháza
Beszterec Kemecse Nyíribrony
Biri Kék Nyírjákó
Bököny Kótaj Nyírkércs
Buj Levelek Nyírpazony
Demecser Magy Nyírtelek
Érpatak Nagycserkesz Nyírtét
Nagyhalász Nyírtura
Paszab Tiszabercel Tiszatelek
Rakamaz Tiszadada Tiszavasvári
Ramocsaháza Tiszadob Újfehértó
Sényõ Tiszaeszlár Vasmegyer
Szabolcs Tiszalök
Székely Tiszanagyfalu
Timár Tiszarád
16/2. Fehérgyarmati Városi Bíróság
Botpalád
Cégénydányád
Csaholc
Császló
Csegöld
Darnó
Fehérgyarmat
Fülesd
Gacsály
Garbolc
Gyügye
Hermánszeg
Jánkmajtis
Kérsemjén
Kisar
Kishódos
Kisnamény
Kispalád
Kisszekeres
Kölcse
Kömörõ
Magosliget
Mánd
Méhtelek
Milota
Nagyar
Nagyhódos
Nagyszekeres
Nábrád
Nemesborzova
Olcsvaapáti
Panyola
Penyige
Rozsály
Sonkád
Szamossályi
Szamosújlak
Szatmárcseke
Tiszabecs
Tiszacsécse
Tiszakóród
Tisztaberek
Tunyogmatolcs
Túristvándi
Túrricse
Uszka
Vámosoroszi
Zajta
Zsarolyán
16/3. Kisvárdai Városi Bíróság
Ajak Kisvárda Szabolcsbáka
Anarcs Komoró Szabolcsveresmart
Benk Laskod Tiszabezdéd
Berkesz Lövõpetri Tiszakanyár
Dombrád Mándok Tiszamogyorós
Döge Mezõladány Tiszaszentmárton
Eperjeske Nyírkarász Tornyospálca
Fényeslitke Nyírlövõ Tuzsér
Gégény Nyírtass Újdombrád
Gyõröcske Pap Újkenéz
Gyulaháza Pátroha Záhony
Jéke Petneháza Zsurk
Kékcse Rétközberencs
16/4. Mátészalkai Városi Bíróság
Csenger Mérk Rápolt
Csengersima Nagydobos Rohod
Csengerújfalu Nagyecsed Szamosangyalos
Fábiánháza Nyírcsaholy Szamosbecs
Fülpösdaróc Nyírkáta Szamoskér
Géberjén Nyírmeggyes Szamosszeg
Gyõrtelek Nyírparasznya Szamostatárfalva
Hodász Ópályi Tiborszállás
Jármi Ököritófülpös Tyukod
Kántorjánosi Õr Ura
Kocsord Papos Vaja
Komlódtótfalu Pátyod Vállaj
Mátészalka Porcsalma
16/5. Nyírbátori Városi Bíróság
Balkány Nyírbogát Nyírvasvári
Bátorliget Nyírcsászári Ófehértó
Encsencs Nyírderzs Ömböly
Kállósemjén Nyírgelse Penészlek
Kisléta Nyírgyulaj Piricse
Máriapócs Nyírlugos Pócspetri
Nyírbátor Nyírmihálydi Szakoly
Nyírbéltek Nyírpilis Terem
16/6. Vásárosnaményi Városi Bíróság
Aranyosapáti Ilk Tarpa
Barabás Jánd Tákos
Beregdaróc Kisvarsány Tiszaadony
Beregsurány Lónya Tiszakerecseny
Csaroda Márokpapi Tiszaszalka
Gelénes Mátyus Tiszavid
Gemzse Nagyvarsány Tivadar
Gulács Nyírmada Vámosatya
Gyüre Olcsva Vásárosnamény
Hetefejércse Pusztadobos
16/7. Nyíregyházi Munkaügyi Bíróság
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye
17. TOLNA MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Szekszárd)
17/1. Szekszárdi Városi Bíróság
Alsónána Báta Bogyiszló
Alsónyék Bátaszék Decs
Fadd Õcsény Szekszárd
Fácánkert Pörböly Tengelic
Harc Sárpilis Tolna
Kistormás Sióagárd Várdomb
Kölesd Szálka
Medina Szedres
17/2. Bonyhádi Városi Bíróság
Aparhant Izmény Mucsi
Bátaapáti Kakasd Murga
Bonyhád Kalaznó Nagymányok
Bonyhádvarasd Kéty Kisdorog Nagyvejke
Cikó Kismányok Tevel
Dúzs Kisvejke Váralja
Felsõnána Lengyel Závod
Grábóc Mórágy Zomba
Györe Mõcsény
Hõgyész Mucsfa
17/3. Dombóvári Városi Bíróság
Attala Gyulaj Lápafõ
Csibrák Jágónak Nak
Csikóstõttõs Kapospula Szakcs
Dalmand Kaposszekcsõ Várong
Dombóvár Kocsola
Döbrököz Kurd
17/4. Paksi Városi Bíróság
Bikács Györköny Kajdacs Pálfa
Bölcske Madocsa Pusztahencse
Dunaföldvár Nagydorog Sárszentlõrinc
Dunaszentgyörgy Németkér
Gerjen Paks
17/5. Tamási Városi Bíróság
Belecska Koppányszántó Simontornya
Diósberény Magyarkeszi Szakadát
Értény Miszla Szakály
Felsõnyék Nagykónyi Szárazd
Fürged Nagyszékely Tamási
Gyönk Nagyszokoly Tolnanémedi
Iregszemcse Ozora Udvari
Keszõhidegkút Pincehely Újireg
Kisszékely Regöly Varsád
17/6. Szekszárdi Munkaügyi Bíróság
Tolna Megye
18. VAS MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Szombathely)
18/1. Szombathelyi Városi Bíróság
Acsád Dozmat Ják
Alsóújlak Egervölgy Kám
Andrásfa Egyházashollós Kisunyom
Balogunyom Felsõcsatár Meszlen
Bérbaltavár Gencsapáti Mikosszéplak
Bozzai Gersekarát Nagytilaj
Bucsu Csehi Gyanógeregye Narda
Csehimindszent Gyõrvár Nárai
Csempeszkopács Hegyhátszentpéter Nemesbõd
Csipkerek Horvátlövõ Nemeskolta
Olaszfa Sárfimizdó Telekes
Oszkó Sé Torony
Pácsony Sorkifalud Vasasszonyfa
Perenye Sorkikápolna Vaskeresztes
Petõmihályfa Sorokpolány Vassurány
Pornóapáti Söpte Vasszécseny
Püspökmolnári Szemenye Vasszilvágy
Rábahidvég Szentpéterfa Vasvár
Rábatöttös Szombathely Vát
Rum Tanakajd Vép
Salköveskút Táplánszentkereszt Zsennye
18/2. Körmendi Városi Bíróság
Alsószölnök Ispánk Nemesrempehollós
Apátistvánfalva Ivánc Orfalu
Bajánsenye Katafa Õrimagyarósd
Csákánydoroszló Kemestaródfa Õriszentpéter
Csörötnek Kercaszomor Pankasz
Daraboshegy Kerkáskápolna Pinkamindszent
Döbörhegy Kétvölgy Rábagyarmat
Döröske Kisrákos Rádóckölked
Egyházasrádóc Kondorfa Rátót
Felsõjánosfa Körmend Rönök
Felsõmarác Magyarlak Szaknyér
Felsõszölnök Magyarnádalja Szakonyfalu
Gasztony Magyarszecsõd Szalafõ
Halastó Magyarszombatfa Szarvaskend
Halogy Molnaszecsõd Szatta
Harasztifalu Nagykölked Szentgotthárd
Hegyháthodász Nagymizdó Szõce
Hegyhátsál Nagyrákos Vasalja
Hegyhátszentjakab Nádasd Vasszentmihály
Hegyhátszentmárton Nemesmedves Velemér
18/3. Kõszegi Városi Bíróság
Bozsok Kõszeg Peresznye
Bük Kõszegdoroszló Pusztacsó
Cák Kõszegpaty Tormásliget
Csepreg Kõszegszerdahely Tömörd
Gyöngyösfalu Lukácsháza Velem
Horvátzsidány Nemescsó
Kiszsidány Ólmod
18/4. Sárvári Városi Bíróság
Bejcgyertyános Keléd Ostffyasszonyfa
Boba Kemeneskápolna Ölbõ
Borgáta Kemenesmagasi Pápoc
Bõ Kemenesmihályfa Pecöl
Bögöt Kemenespálfa Porpác
Bögöte Kemenessömjén Pósfa
Celldömölk Kemenesszentmárton Répcelak
Chernelházadamonya Kenéz Répceszentgyörgy
Csánig Kenyeri Sajtoskál
Csénye KissomlyóKöcsk Sárvár
Csönge Lócs Simaság
Duka Meggyeskovácsi Sitke
Egyházashetye Megyehid Sótony
Gérce Mersevát Szeleste
Gór Mesterháza Szergény
Hegyfalu Mesteri Tokorcs
Hosszúpereszteg Nagygeresd Tompaládony
Ikervár Nagysimonyi Uraiújfalu
Iklanberény Nemeskeresztúr Vasegerszeg
Jákfa Nemeskocs Vashosszúfalu
Jánosháza Nemesládony Vámoscsalád
Karakó Nick Vásárosmiske
Káld Nyõgér Viszák
Vönöck Zsédeny
18/5. Szombathelyi Munkaügyi Bíróság
Vas Megye
19. VESZPRÉM MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Veszprém)
19/1. Veszprémi Városi Bíróság
Alsóörs Csopak Öskü
Aszófõ Dörgicse Paloznak
Bakonyjákó Felsõörs Papkeszi
Bakonykoppány Hajmáskér Pécsely
Balatonakali Hárskút Pula
Balatonalmádi Herend Sóly
Balatoncsicsó Hidegkút Szentantalfa
Balatonfõkajár Királyszentistván Szentgál
Balatonfüred Küngös Szentjakabfa
Balatonfûzfõ Litér Szentkirályszabadja
Balatonkenese Lovas Tagyon
Balatonszepezd Márkó Tés
Balatonszõlõs Mencshely Tihany
Balatonudvari Monoszló Tótvázsony
Balatonvilágos Nagyvázsony Vászoly
Barnag Nemesvámos Veszprém
Bánd Németbánya Veszprémfajsz
Berhida Óbudavár Vilonya
Borszörcsök Örvényes Vöröstó
Csajág Õsi Zánka
19/2. Ajkai Városi Bíróság
Adorjánháza Kamond Oroszi
Ajka Karakószörcsök Öcs
Apácatorna Kerta Pusztamiske
Bakonypölöske Kisberzseny Somlójenõ
Csehbánya Kiscsõsz Somlószõlõs
Csögle Kislõd Somlóvásárhely
Dabrony Kispirit Somlóvecse
Devecser KisszõlõsKolontár Szõc
Doba Magyarpolány Tüskevár
Egeralja Nagyalásony Úrkút
Halimba Nagypirit Városlõd
Iszkáz Noszlop Vid
19/3. Pápai Városi Bíróság
Adásztevel Kemeneshõgyész Nemesgörzsöny
Bakonyság Kemenesszentpéter Nemesszalók
Bakonyszentiván Kup Nóráp
Bakonyszücs Külsõvat Nyárád
Bakonytamási Lovászpatona Pápa
Béb Magyargencs Pápadereske
Békás Malomsok Pápakovácsi
Csót Marcalgergelyi Pápasalamon
Dáka Marcaltõ Pápateszér
Döbrönte Mezõlak Takácsi
Egyházaskeszõ Mihályháza Ugod
Farkasgyepû Nagyacsád Vanyola
Ganna Nagydém Vaszar
Gecse Nagygyimót Várkeszõ
Homokbödöge Nagytevel Vinár
19/4. Tapolcai Városi Bíróság
Ábrahámhegy Balatonhenye Csabrendek
Badacsonytomaj Balatonrendes Dabronc
Badacsonytördemic Bazsi Gógánfa
Balatonederics Bodorfa Gyepükaján
Gyulakeszi Megyer Szentbékkálla
Hegyesd Mindszentkálla Szentimrefalva
Hegymagas Monostorapáti Szigliget
Hetyefõ Nemesgulács Taliándörögd
Hosztót Nemeshany Tapolca
Kapolcs Nemesvita Ukk
Káptalanfa Nyirád Uzsa
Káptalantóti Raposka Veszprémgalsa
Kékkút Kisapáti Révfülöp Vigántpetend
Kõvágóörs Rigács Zalaerdõd
Köveskál Salföld Zalagyömörõ
Lesencefalu Sáska Zalahaláp
Lesenceistvánd Sümeg Zalameggyes
Lesencetomaj Sümegprága Zalaszegvár
19/5. Zirci Városi Bíróság
Bakonybél Csetény Pénzesgyõr
Bakonygyirót Dudar Porva
Bakonynána Eplény Románd
Bakonyoszlop Fenyõfõ Sikátor
Bakonypéterd Gic Jásd Szápár
Bakonyszentkirály Lázi Veszprémvarsány
Bakonyszentlászló Lókút Zirc
Borzavár Nagyesztergár
Csesznek Olaszfalu
19/6. Veszprémi Munkaügyi Bíróság
Veszprém Megye
20. ZALA MEGYEI BÍRÓSÁG (székhelye: Zalaegerszeg)
20/1. Zalaegerszegi Városi Bíróság
Alibánfa Kisbucsa Pókaszepetk
Alsónemesapáti Kiskutas Pölöske
Babosdöbréte Kispáli Pusztaederics
Bagod Kustánszeg Pusztaszentlászló
Bak Lakhegy Salomvár
Baktüttös Lickóvadamos Sárhida
Becsvölgye Milejszeg Söjtör
Bezeréd Misefa Szentkozmadombja
Bocfölde Nagykapornak Szentpéterúr
Boncodfölde Nagykutas Teskánd
Böde Nagylengyel Tófej
Bucsuszentlászló Nagypáli Vasboldogasszony
Csatár Nemesapáti Vaspör
Csonkahegyhát Nemeshetés Vöckönd
Csöde Nemesrádó Zalaboldogfa
Dobronhegy Nemessándorháza Zalacséb
Egervár Nemesszentandrás Zalaegerszeg
Gellénháza Németfalu Zalaháshágy
Gombosszeg Orbányosfa Zalaigrice
Gõsfa Ormándlak Zalaistvánd
Gyûrûs Ozmánbük Zalalövõ
Hagyárosbörönd Pacsa Zalaszentgyörgy
Hottó Padár Zalaszentiván
Iborfia Kávás Pálfiszeg Zalaszentlõrinc
Kemendollár Pethõhenye Zalaszentmihály
Keménfa Petrikeresztúr Zalatárnok
20/2. Keszthelyi Városi Bíróság
Almásháza Dióskál Gétye
Alsópáhok Döbröce Gyenesdiás
Balatongyörök Dötk Hévíz
Batyk Egeraracsa Kallósd
Bókaháza Esztergályhorváti Karmacs
Cserszegtomaj Felsõpáhok Kehidakustány
Keszthely Sümegcsehi Zalaapáti
Kisgörbõ Szalapa Zalabér
Kisvásárhely Szentgyörgyvár Zalacsány
Ligetfalva Tilaj Zalaköveskút
Mihályfa Nagygörbõ Türje Zalaszántó
Nemesbük Vállus Zalaszentgrót
Óhid Várvölgy Zalaszentlászló
Pakod Vindornyafok Zalaszentmárton
Rezi Vindornyalak Zalavár
Sármellék Vindornyaszõlõs Zalavég
Sénye Vonyarcvashegy
20/3. Lenti Városi Bíróság
Alsószenterzsébet Kerkabarabás Páka
Baglad Kerkafalva Pórszombat
Barlahida Kerkakutas Pördefölde
Belsõsárd Kerkateskánd Pusztaapáti
Bödeháza Kissziget Ramocsa
Csertalakos Kozmadombja Resznek
Csesztreg Külsõsárd Rédics
Csömödér Lendvadedes Szentgyörgyvölgy
Dobri Lendvajakabfa Szentpéterfölde
Felsõszenterzsébet Lenti Szécsisziget
Gáborjánháza Lovászi Szijártóháza
Gosztola Magyarföld Szilvágy
Gutorfölde Márokföld Tormafölde
Hernyék Mikekarácsonyfa Tornyiszentmiklós
Iklódbördõce Nemesnép Zalabaksa
Kálócfa Nova Zalaszombatfa
Kányavár Ortaháza Zebecke
20/4. Nagykanizsai Városi Bíróság
Alsórajk Magyarszentmiklós Zalakomár
Balatonmagyaród Magyarszerdahely Zalamerenye
Bánokszentgyörgy Maróc Zalasárszeg
Bázakerettye Miháld Zalaszabar
Becsehely Molnári Zalaszentbalázs
Belezna Murakeresztúr Zalaszentjakab
Bocska MurarátkaMuraszemenye Zalaújlak
Borsfa Nagybakónak
Börzönce Nagykanizsa
Bucsuta Nagyrada
Csapi Nagyrécse
Csörnyeföld Nemespátró
Eszteregnye Oltárc
Felsõrajk Orosztony
Fityeház Pat
Füzvölgy Petrivente
Galambok Pölöskefõ
Garabonc Pötréte
Gelse Pusztamagyaród
Gelsesziget Rigyác
Hahót Sand
Homokkomárom Semjénháza
Hosszúvölgy Sormás
Kacorlak Surd
Kerecseny Szentliszló
Kerkaszentkirály Szentmargitfalva
Kilimán Szepetnek
Kiscsehi Tótszentmárton
Kisrécse Tótszerdahely
Kistolmács Újudvar
Lasztonya Valkonya
Letenye Várfölde
Lispeszentadorján Zajk
Liszó Zalakaros
20/5. Zalaegerszegi Munkaügyi Bíróság
Zala Megye
II. RÉSZ
A megyei bíróságok katonai tanácsai és illetékességi területük
1. FÕVÁROSI BÍRÓSÁG KATONAI TANÁCSA
Budapest Fõváros
Fejér Megye
Heves Megye
Jász-Nagykun-Szolnok Megye
Komárom-Esztergom Megye
Nógrád Megye
Pest Megye
2. CSONGRÁD MEGYEI BÍRÓSÁG KATONAI TANÁCSA
Bács-Kiskun Megye
Békés Megye
Csongrád Megye
3. GYÕR-MOSON-SOPRON MEGYEI BÍRÓSÁG KATONAI TANÁCSA
Gyõr-Moson-Sopron Megye
Vas Megye
Veszprém Megye
4. HAJDÚ-BIHAR MEGYEI BÍRÓSÁG KATONAI TANÁCSA
Borsod-Abaúj-Zemplén Megye
Hajdú-Bihar Megye
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye
5. SOMOGY MEGYEI BÍRÓSÁG KATONAI TANÁCSA
Baranya Megye
Somogy Megye
Tolna Megye
Zala Megye
87
I N D O K O L Á S
A bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról szóló
törvényjavaslathoz
I.
ÁLTALÁNOS INDOKOLÁS
1. Az igazságszolgáltatást a Magyar Köztársaságban az önálló hatalmi
ágat képviselõ bíróságok és bírák gyakorolják. A bíróságok a vitássá tett,
vagy megsértett jogról törvényben szabályozott eljárás során végleges
jelleggel döntenek és intézik a hatáskörükbe utalt nemperes ügyeket. Az
igazságszolgáltatás feladatának ellátásához - a jogállamban - elengedhetetlen
feltétel a bírósági szervezet és a bírák függetlenségének maradéktalan
biztosítása, ezzel összhangban a bíróságok, illetve a bírák feladatainak
törvényi szintû meghatározottsága.
A bíróságokra mint szervezetre, valamint a bírákra vonatkozó
rendelkezéseket jelenleg az Alkotmány X. fejezete, valamint a bíróságokról
szóló 1972. évi IV. törvény (a továbbiakban: Bsz.), illetve a bírák, az
ügyészek, a bírósági és az ügyészségi dolgozók elõmenetelérõl és
javadalmazásáról szóló 1990. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Elõmeneteli törvény) és a végrehajtásukra kiadott igazságügy-miniszteri
rendeletek tartalmazzák.
A Magyarországon bekövetkezett demokratikus átalakulás alapvetõ
változásokat igényelt a bíróságokra vonatkozó szabályozásban is. Az 1989. évi
XLII. törvény megszüntette az igazságügy-miniszternek a bíróságok szakmai
tevékenységével összefüggõ - a bírói függetlenség elvével ellentétes - jogait.
Az 1990. évi LXXXV. törvény, az 1991. évi LVI. törvény, továbbá az 1991. évi
LXVII. törvény, majd az 1993. évi XCI. törvény jelentõsen módosította a Bsz-t.
A módosítások eredményeként - a bírói függetlenség biztosítékaként - a Bsz.
meghatározza a bírói szolgálati viszony fõbb jellemzõit, a bíróságok
igazgatásának területén pedig megállapítja az igazságügy-miniszternek a
bíróságokkal kapcsolatos - a korábbiakhoz képest szûkebb tartalmú -
igazgatási, felügyeleti jogkörét. A bírósági vezetés szintjén elkülönül az
igazgatási és a szakmai funkció. A személyi és igazgatási feladatok
ellátásában önkormányzati jellegû bírói testületek mûködnek közre. A vezetõi
állások vonatkozásában kötelezõvé vált a pályázat. Új alapokon és törvényi
szinten nyert szabályozást a bírák fegyelmi felelõssége.
A bíróságokhoz érkezõ évi több mint egy millió ügymennyiségbõl
(büntetõ, polgári peres, illetve nemperes eljárások) tartósan kb. 200.000
ügyhátralék keletkezett. A bírói kar az elmúlt években megfiatalodott, a
kevesebb szakmai gyakorlattal rendelkezõ bírák a bonyolultabb és nehezebb jogi
megítélésû ügyekben nem mindig képesek idõszerûen ítélkezni.
A bírák javadalmazását, elõmenetelét az 1949. évet követõen elõször
a már említett Elõmeneteli törvény szabályozta törvényi szinten. A bírói
javadalmazás, elõmenetel a bírói függetlenség elvével összhangban került
szabályozásra.
Az így kialakult - a többszöri módosítás miatt egyes rendelkezések
esetében ellentmondásos, illetve néhány jogintézmény nem teljes körû szabá-
lyozottsága miatt hiányos - a bírósági szervezetre és bírák jogállására
vonatkozó hatályos szabályozás lényegében megfelel a jogállami
követelményeknek, de több okból továbbfejlesztése és felülvizsgálata indokolt.
A rendszerváltás, a polgári jogintézmények fokozatos kiépítése
következtében a bíróságok hatásköre nagymértékben bõvült, a bûnözés növe-
kedett. A társadalmi, gazdasági változások miatt az életviszonyok és jogsza-
bályok is jelentõs mértékben változtak. A bíróságok jogalkalmazási tevé-
kenységüket a megváltozott - nehezebb - feltételek között végzik. A bírói út
igénybevételének lehetõsége azonban önmagában kevés, biztosítani kell a jogvi-
ták ésszerû határidõn belüli, szakszerû eldöntését. A bírósági eljárások
elhúzódása azt a veszélyt rejti magában, hogy a jogkeresõ állampolgárok elfor-
dulnak az igazságszolgáltatástól és törvénytelen eszközöket vesznek igénybe.
Mindez a jogbiztonság megrendüléséhez vezethet.
Mára bizonyossá vált, hogy az igazságszolgáltatás feladatainak
jogállami szinten történõ ellátásához külön-külön nem elégséges a bírói
létszám növelése, a hatáskörök és az eljárási szabályok idõnkénti kisebb-
nagyobb módosítása. A személyi és tárgyi feltételek javítása természetesen
elengedhetetlen, de azt az ellenmondást, amely a bírósági igazságszolgáltatás
tényleges helyzete, lehetõségei és a vele szemben támasztott elvárások között
jelenleg fennáll, csak átfogó, minden kapcsolódó részt érintõ reformmal lehet
megoldani, ezért az eljárásjogok és a bírósági szervezet, a bíróságok
igazgatása, valamint a bírák jogállása és javadalmazása területén alapvetõ
változások szükségesek.
A Magyar Köztársaság Kormánya 1996. õszén fogadta el a bírósági
reform koncepcióját. Ennek figyelembevételével külön törvényjavaslat készült a
bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról, az ítélõtáblák székhelyérõl, továbbá
a bírák jogállásáról és javadalmazásáról, valamint az igazságügyi
alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról.
A bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról szóló törvényjavaslat (a
továbbiakban: Javaslat) rendelkezik a bírósági szervezetrõl, egységesebb, kor-
szerûbb mûködési alapelveket fogalmaz meg, összhangban a nemzetközi szer-
zõdésekben vállalt kötelezettségeinkkel is.
A hatályos szabályozás szerinti háromszintû bírósági rendszer nem
enged kellõ mozgásteret az eljárásjogoknak a hatáskörök ésszerûbb
telepítésére, a jogorvoslati rendszer differenciált szabályozására. Az ügyek
többségét jelenleg az általános hatáskörû helyi bíróságok intézik, melynek
bírái többségükben fiatalok, kevés bírói gyakorlattal rendelkeznek, emiatt a
bonyolultabb ténybeli és nehezebb jogi megítélésû ügyeket kevésbé tudják
idõszerûen intézni. A Legfelsõbb Bíróság jelenlegi hatásköre és az ebbõl
következõ munkaterhe nem teszi lehetõvé, hogy maradéktalanul ellássa a
bírósági jogalkalmazás egységének biztosításával kapcsolatos alkotmányos
feladatát.
A büntetõeljárásban és a Polgári perrendtartásban a hatáskörök
újraszabályozásával összhangban szükséges a kizárólag jogorvoslati fórumként
mûködõ ítélõtáblák beiktatása a bírósági szervezetbe. A bírósági szervezet
négyszintûvé alakítása megfelel a magyar jogfejlõdés hagyományainak és a
fejlett nyugati államok bírósági rendszerében követett megoldásokkal is
harmonizál. A bírósági szervezetet illetõ legjelentõsebb változás tehát, az
1949. októberig ítélõtábla néven mûködõ, majd 1950. december 31-ig
felsõbíróságnak nevezett fellebbezési fórumok ismételt létrehozása. Az
ítélõtáblák számát, székhelyét, illetékességi területét külön törvényjavaslat
állapítja meg.
A Javaslat az ítélkezés egységének biztosítása érdekében meg-
határozza a jogegységi eljárás feltételeit, a jogegységi határozat
meghozatalának módját, a határozat közzétételi rendjét.
A bíróságok igazgatása a hatályos szabályozás szerint részben külsõ
igazgatás, mivel abban a végrehajtó hatalom képviselõje - az igazságügy-
miniszter - a részére biztosított jogkörök (vezetõk kinevezése, fegyelmi
eljárás kezdeményezése, a bíróságok mûködéséhez szükséges személyi és tárgyi
feltételek biztosítása stb.) gyakorlásával vesz részt. A külsõ igazgatást
ellensúlyozza a bírák által választott bírói testületek mûködése. Az elmúlt
években a külsõ igazgatásban (a megyei bírósági elnökök kinevezése kérdésében,
költségvetési kérdésekben), de magában a bírói testületek mûködésében is
zavarok mutatkoztak. Az Alkotmánybíróság több határozatában - így az 53/1991.
(X.31.) ÁB. határozat, a 38/1993. (VI.11.) ÁB. határozat, továbbá a 28/1995.
(V.19.) ÁB. határozat stb. - foglalkozott a bíróság mint önálló hatalmi ág és
a végrehajtó hatalom viszonyával, illetve a bíróságokra vonatkozó szabályozás
alkotmányossági kérdéseivel. Az Alkotmánybíróság határozatai ugyan nem
állapították meg a hatályos szabályozás alkotmány-ellenességét, azonban a
különvéleményekben lényegében megfogalmazásra került az, hogy megnyugtató
megoldást a bíróság függetlenségét kifejezõ szervezeti autonómia és
önkormányzat jelentené.
A Javaslat mindezekre figyelemmel a bírósági szervezetet mint a
végrehajtó hatalomtól elkülönült egységes szervezetet határozza meg, és a
bírói függetlenség alapvetõ biztosítékaként a bíróságok igazgatásának olyan
rendszerét alakítja ki, amely a politikailag semleges bírói hatalmat
elkülöníti a törvényhozó és a végrehajtó hatalomtól. Ennek érdekében az
igazságügy-miniszternek a bíróságok igazgatásával kapcsolatos jogosítványai
megszûnnek és a bíróságok igazgatására a Javaslat létrehozza a kétharmad
részben a bírák által választott bírákból, egyharmad részben delegáltakból
álló Országos Igazságszolgáltatási Tanácsot, (a továbbiakban: OIT), amely az
igazságügyi (bírósági) igazgatás legfelsõbb irányító szerve. Az OIT feladata a
bíróságok mûködésével kapcsolatos minden olyan jogkör, amely a hatályos
szabályozás szerint az igazságügy-minisztert illeti meg.
Az igazgatásban közremûködõ bírói testületek és bírósági vezetõk
feladatait és hatáskörét is újraszabályozza a Javaslat.
Az OIT irányítása alatt Hivatal mûködik, amelynek feladata az OIT
döntéseinek elõkészítése, valamint közremûködik a meghozott határozatok vég-
rehajtásában. A Hivatal ellát egyéb ügyviteli feladatokat is.
Az OIT létrehozására tekintettel a bíróságok igazgatásában köz-
remûködõ bírói testületek a személyügyi és a bíróságok mûködését alapvetõen
meghatározó más kérdésekben - a hatályos szabályozásban több esetben biztosí-
tott egyetértési jog gyakorlása helyett - véleményezési jogkört kapnak. A
bírósági vezetõkkel szemben támasztott fokozottabb követelmények, és a bírói
testületek megváltozott jogkörére tekintettel a Javaslat lehetõvé teszi a
bírói testületek kezdeményezési jogát a vezetõ vezetõi tisztségbõl történõ
felmentésére.
A bírósági szervezet említett változásai következtében várható, hogy
a bíróságok megújult szervezetében - a reform más területeinek megvaló-
sulásával együtt - alkalmassá válik az igazságszolgáltatás, hogy a következõ
évtizedekben elláthassa megnövekedett feladatait, különös tekintettel az
Európai Unióhoz csatlakozás miatt megnövekedett követelményekre is.
II.
RÉSZLETES INDOKOLÁS
E L S Õ R É S Z
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
ALAPELVEK
Az 1-3.§-hoz
1. A Javaslat a hatályos Alkotmánnyal összhangban az államhatalmi
ágak elválasztásának elvét kifejezõ fontos alapelvet fogalmaz meg, amikor
kimondja, hogy a Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a bíróságok
gyakorolják. Az igazságszolgáltatás bírósági monopóliuma azt jelenti, hogy a
bíráskodást, mint állami funkciót sem a végrehajtó hatalom, sem a törvényhozó
hatalom nem láthatja el, arra kizárólag a politikailag semleges bírói hatalom
jogosult. A Javaslat a Bsz. hatályos rendelkezésétõl eltérõen nem rendelkezik
arról, hogy a bírósági útra tartozó ügyekben törvényben vagy kormány-
rendeletben meghatározott esetben más szerv is eljárhat. Nem határozza meg a
bíróságok és az un. quasi igazságszolgáltatási szervek egymáshoz való
viszonyát. Ennek az indoka, hogy a kialakult álláspont szerint az ilyen
eljárásokat külön törvények szabályozzák és rendelkeznek a bírói út igény-
bevehetõségérõl (lásd a választottbíróságról szóló 1994. évi LXXI. törvényt).
2. A bíróságok feladata a jogalkalmazás, az egyedi döntés
meghozatala az eseti jogvitában, tehát a jog konkretizálása, értelmezése;
egyben továbbfejlesztése is, valamint jogsértések esetén a jog épségének
megõrzése. A bírósági döntés a többi hatalmi ágtól függetlenül születik meg,
törvényben szabályozott eljárásban. Az egyedi döntés végleges, az érintettekre
kötelezõ és végrehajtható.
3. A bírói hatalmi ág egyetlen alkotmányos korlátja az, hogy a bírák
a törvényeknek és más jogszabályoknak alárendelten végzik ítélkezési (igaz-
ságszolgáltatási) tevékenységüket.
A törvényhozó vagy a végrehajtó hatalom a törvények és más
jogszabályok megalkotásával, szervezeti összekapcsolódás nélkül korlátozza a
bírói hatalmat. Ez azonban nem jelenti azt, hogy más hatalmi ág - alkotmányos
garanciák mellett - nem vehetne részt a bírósági szervezet mûködtetésében. Ezt
kifejezi a bíróságok legfõbb igazgatási szerveként meghatározott OIT delegált
tagsága (igazságügy-miniszter, országgyûlési képviselõk, más szervezetek
képviselõi).
A 4.§-hoz
A hatalmi ágak elválasztásának elve, a bírói függetlenség szem-
pontjából garanciális kérdés, hogy ne érvényesülhessen más államhatalmi ág
egyoldalú politikai befolyása a bírói tisztség keletkezése, illetve megszûnése
körében. A Javaslat a hatályos szabályozásnak megfelelõen úgy rendelkezik,
hogy a hivatásos bírót a köztársasági elnök nevezi ki és menti fel. Az
ítélkezésben közremûködõ ülnök (a Javaslat szakít a hatályos szabályozás
szerinti népi ülnök megnevezéssel) tisztsége választással keletkezik. A bírói
kinevezés feltételeit, módját, a bírói tisztség megszûnésének szabályait,
illetve az ülnökválasztás rendjét a bírák jogállásáról és javadalmazásáról
szóló törvény tartalmazza.
Az 5.§-hoz
A bírói függetlenség egyik garanciáját fogalmazza meg a Javaslat a
bírói immunitást kimondó rendelkezésben. A Javaslat a hatályos szabályozást
to-vábbfejlesztve a szabálysértési eljárásra is kiterjeszti a mentelmi jogot,
azzal, hogy a szabálysértési eljárás tekintetében a bíró errõl lemondhat.
A 6.§-hoz
A hatályos - külön törvényben foglalt - szabályozás szerint a
bíróságok és külön a Legfelsõbb Bíróság - a központi költségvetésben önálló
fejezeteket képeznek.
A bíróság egységes szervezetébõl következik, hogy a bíróságok
költségvetése együttesen alkot önálló fejezetet a központi költségvetés
rendjében.
A 7.§-hoz
A Javaslat 2. §-ában írt rendelkezés szerint a bíróságok
jogalkalmazási tevékenységük során egyedi jogvitákban döntenek, helyreállítják
a jog épségét. A jogszabályoknak megfelelõ döntés végleges, mindenkire - az
ügyben érintett természetes és jogi személyekre, illetve az állam
szervezeteire - egyaránt kötelezõ. A határozat kötelezõ ereje abban a
vonatkozásban is érvényesül, ha a bíróság valamely ügyben hatáskörét vagy
annak hiányát állapítja meg. A közigazgatási szerv és a bíróság közötti
hatásköri vita, illetve hatásköri összeütközés esetén tehát a bíróság döntése
a kötelezõ.
A 8.§-hoz
Az Alkotmány 50. §-a rendelkezik arról, hogy a bíróságok védik és
biztosítják az alkotmányos rendet, az állampolgárok jogait és törvényes
érdekeit, büntetik a bûncselekmények elkövetõit, a bíróság ellenõrzi a
közigazgatási határozatok törvényességét.
A hatályos Bsz. meghatározza a bíróságokra tartozó ügyek körét,
eszerint a bíróság dönt büntetõ ügyekben, polgári jogi ügyekben, családjogi
jogvitákban, munkaügyi vitákban és a szövetkezeti tagsági viszonnyal kap-
csolatos jogvitákban, valamint a törvény által hatáskörébe utalt ügyekben (ide
tartoznak a különbözõ nyilvántartási feladatok stb.).
A Javaslat szakít a bírói útra tartozó ügyek - szükségszerûen nem
teljes körû - felsorolásával és általánosságban elvi jelleggel fogalmazza meg,
hogy a bírósági útra tartozó ügyeket csak törvény állapíthat meg. Ezáltal
kizárt az, hogy alacsonyabb szintû jogszabállyal lehessen bírósági útra
tartozó ügyekben más szerv eljárását kimondani.
A 9-10.§-hoz
1. Az emberi jogok és alapvetõ szabadságok védelmérõl szóló,
Rómában, 1950. november 4-én aláírt egyezmény 6. cikke szerint mindenkinek
joga van arra, hogy ügyét a törvény által létrehozott független és pártatlan
bíróság tisztességesen, nyilvánosan és ésszerû határidõn belül tárgyalja és
hozzon határozatot polgári jogi jogai és kötelezettségei tárgyában, illetõleg
az ellene felhozott büntetõjogi vádak megalapozottságát illetõen.
Az Alkotmány 57. §-ának (1) bekezdése is tartalmazza ezt a
rendelkezést, amely az eljárási garanciák mellett a bírósághoz fordulás jogát
jelenti. A Javaslat a hatályos Bsz. hiányosságát pótolva, megfogalmazza a
bírósághoz fordulás jogát, sõt az Alkotmányhoz képest azt is kimondja, hogy az
ügyeket ésszerû határidõn belül kell befejezni.
A bíróság függetlenségét és pártatlanságát a bírói hatalom
önállósága, a bírósági szervezetre és a bíró jogállására vonatkozó garanciális
elvek (szabályok) érvényesülése biztosítja. Konkrét ügyben a bíró
pártatlanságát (elfogulatlanságát) az eljárási törvények rendelkezései
hivatottak szolgálni.
Az ügyek ésszerû határidõn belüli befejezésének követelményét, ennek
közelebbi tartalmát a Polgári perrendtartásnak és a büntetõ eljárási
törvénynek kell meghatározni.
A Polgári perrendtartás 3. §-ának (2) bekezdése a bíróság
kötelességévé teszi, hogy hivatalból gondoskodjék a perek ésszerû határidõn
belüli befejezésérõl.
2. Az Alkotmány 57. §-ának (1) bekezdése a bírósághoz fordulás joga
mellett - a jogegyenlõség elve alapján - azt is kimondja, hogy a bíróság elõtt
mindenki egyenlõ.
A Javaslat a hatályos Bsz. rendelkezésétõl eltérõen ugyan nem
részletezi, hogy a bíróság elõtti egyenlõség mit jelent, de egyértelmû, hogy
ezen az ügyfélegyenlõséget kell érteni.
A 11.§-hoz
A Javaslat e §-ában fogalmazza meg a törvényes bíróhoz való jogot,
az ügyelosztási tervvel összefüggésben.
A hatályos Alkotmány ugyan kifejezetten nem mondja ki a rendkívüli
bíróságok felállításának tilalmát, de nem is engedi meg, hiszen az Alkotmány
45. § (2) bekezdése csak a külön bíróságok létesítését engedi meg. A fejlett
nyugati államok többségében az alkotmányok a rendkívüli bíróságok
felállításának tilalmául ellenpontként mondják ki, hogy senki nem vonható el a
törvényes bírájától.
A Javaslat e kérdéskört rendezi, amikor kimondja, hogy senki sem
vonható el törvényes bírájától. Ez azt jelenti, hogy az ügyben az eljárási
szabályok szerint hatáskörrel rendelkezõ bíróság járhat el, tehát illetéktelen
beavatkozásra nem kerülhet sor Az ítélkezõ bírónak az ügy intézésére
kijelölése - másként fogalmazva, az ügynek a bíróra szignálása - pedig az
elõre megállapított ügyelosztási rend, terv szerint történik. Az ügyek
kiosztásának rendje meghatározott idõtartamra és valamely egységes, objektív
szempont - pl. az alperes neve, vagy a bíróság illetékességi területének
felosztása - alapján nyer meghatározást. Ettõl a Javaslat szerint csak az
eljárási törvényekben írt esetekben (pl. a bíró kizárása miatt) vagy
igazgatási úton a bíróság mûködése szempontjából fontos okból (pl. a bíró
betegsége, ügyhátralék stb.) lehet eltérni.
A 12-13.§-hoz
1. Az eljárási törvények ugyan tartalmaznak rendelkezést a hivatalos
nyelv, illetve az anyanyelv használatáról a bírósági eljárásban, figyelemmel
azonban a kérdés nemzetközi egyezményekben is megfogalmazott követelményeire,
a Javaslat is rendelkezik a nyelvhasználatról, a hatályos Bsz-hez képest a nem
magyar anyanyelvûeknek az anyanyelv használatát vagy az általa értett más
nyelv használatát engedi meg.
2. Az Alkotmány 57. §-ának (1) bekezdése a bírósági eljárás nyil-
vánosságáról is rendelkezik.
A Javaslat a hatályos Bsz. rendelkezését megtartva - figyelemmel a
már idézett nemzetközi egyezmény rendelkezésére, illetve a Polgári és
Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 14. cikkében foglalt
rendelkezésére is - kimondja, hogy a bíróság tárgyalása - ha törvény kivételt
nem tesz - nyilvános. A bíróság a tárgyaláson hozott határozatát még akkor is
nyilvánosan hirdeti ki, ha a tárgyalásról a nyilvánosságot kizárták. A Polgári
és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának hivatkozott rendelkezése az
ítélet nyilvános kihirdetése alól kivételt enged, ha a fiatalkorúak érdekei
mást kívánnak, vagy ha az eljárás házassági jogvitára vagy gyermekek
gyámságára vonatkozik. A Bsz. hatályos szabálya szerint törvény eltérõ
rendelkezése alapján is megengedett az ítélet nyilvános kihirdetésétõl
eltérés, azonban a Javaslat a szigorúbb szabályozás mellett döntött.
A 14.§-hoz
1. A Javaslat a hatályos Bsz. rendelkezésének megfelelõen kimondja,
hogy a bíróság - ha törvény eltérõ rendelkezést nem tartalmaz -határozatát
köteles megindokolni.
2. A jogorvoslati jogosultság a nemzetközi egyezményekben és az
alkotmányban is szabályozott emberi jog. Az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdése
rendelkezik a jogorvoslatra való jogosultságról. A Javaslat biztosítja a
bíróság határozatai elleni jogorvoslatot. Ez alól kivételt csak törvény
állapíthat meg. Ezzel, illetve az eljárásjogok rendelkezéseivel
összefüggésben, a hatályos Alkotmány szövegének olyan tartalmú módosítása
szükséges, amely bizonyos feltételek esetén a jogorvoslati jog korlátozását
jelenti.
3. A Javaslat szerint a bíróság az állam nevében (képviseletében)
jár el, ítéletét és az eljárási törvényekben megjelölt egyéb határozatát a
Magyar Köztársaság nevében hozza.
A 15.§-hoz
A bírósági eljárás a nemzetközileg elfogadott elvek szerint nem ér
véget a határozat meghozatalával, hanem ha az szükséges, a bíróságnak kell
gondoskodnia a határozat végrehajtásáról.
A 16.§-hoz
A Javaslat a hatályos szabályozásnak megfelelõen fenntartja a társas
bíráskodás alkotmányos elvét. A társasbíráskodás több hivatásos bíró, illetve
hivatásos bíró és ülnökök által alkotott bírói tanácsokban valósul meg. A
bíróságok egyedi ügyekben való összetételét csak törvény szabályozhatja,
elsõsorban a Polgári perrendtartás és a büntetõeljárási törvény. A Javaslat az
ülnököknek a hatályos szabályozással egyezõen a hivatásos bíróval azonos
jogokat és kötelességeket biztosít az ítélkezésben, tehát a döntés meghozatala
során nem válik el a ténymegállapítás és jogi döntés, illetve a bûnösség és a
büntetéskiszabás feladata. A bíróság tanácsának elnöke azonban csak hivatásos
bíró lehet, ülnök önálló döntést a bírósági eljárásban nem hozhat.
M Á S O D I K R É S Z
A B Í R Ó S Á G I S Z E R V E Z E T
II. FEJEZET
A BÍRÓSÁGOK
A 17.§-hoz
A hatályos szabályozás szerint a bírósági szervezet három szintre
tagozódik. A Javaslat a Legfelsõbb Bíróság és a megyei bíróságok közé új
bírósági szintet - az ítélõtáblákat - iktat be. Az új bírósági szervezeti
szint létrehozásának egyik célja az általános hatáskörû helyi bíróságok leter-
heltségének csökkentése, ami az ítélkezés idõszerûségének javulását, a
pertartamok csökkenését eredményezheti azáltal, hogy a helyi bíróságok
ügyeinek egy része a megyei bíróságok elsõ fokú hatáskörébe kerül. Az újabb
bírósági szervezeti szint létrehozását a Legfelsõbb Bíróság feladatának,
hatáskörének módosítása is szükségessé teszi. A Legfelsõbb Bíróság a hatályos
jogszabályok szerint alapvetõen fellebbezési és felülvizsgálati bíróságként
mûködik és feladata az ítélkezés elvi irányítása. A változást az az igény
alapozza meg, hogy a Legfelsõbb Bíróság az eddigieknél hatékonyabban láthassa
el az ítélkezés irányításából eredõ kötelezettségeit, ami szükségessé teszi az
egyedi ügyekben való döntési hatáskör szûkítését, elsõsorban a fellebbezési
ügyek elvonásával és azoknak az új bírósági szintre, a táblabíróságokra való
telepítésével.
A Javaslat az ítélõtáblák felsorolásával kiegészítve, a hatályos
szabályozásnak megfelelõen felsorolja a bírósági szinteket. Az ítélõtáblák
létrehozásán kívül más szervezeti változást nem tartalmaz, a munkaügyi
bíróságok a jövõben is elsõfokú hatáskörrel, különbíróságként mûködnek.
A 18-19.§-hoz
A Javaslat a bírósági szervezetet érintõ bármely változtatást
törvényi rendelkezéshez köti. A bíróságok illetékességi területe jelenleg is a
közigazgatási egységekhez (város és megye) igazodik, ezért a közigazgatási
területbeosztás megváltozása szükségessé teheti a bíróságok illetékességi
területének módosítását, egyes városok, községek másik bíróság illetékessége
alá vonását. Az ilyen eseti változás nem igényel feltétlen törvénymódosítást,
ezért a Javaslat a köztársasági elnök részére biztosítja erre az esetre
határozat meghozatalát. A Javaslat a határozat meghozatalát az OIT
kezdeményezéséhez köti.
A 20.§-hoz
A bírósági szervezeti rendszer megváltoztatása, a táblabíróságok
létrehozása mellett is megmarad a helyi bíróságok általános hatásköre. E
bíróságok járnak el elsõ fokon mindazokban az ügyekben, amelyeket a törvény
nem utal magasabb szintû bíróság hatáskörébe. A Javaslat hiányzó rendelkezést
pótolva kimondja, hogy a helyi és a munkaügyi bíróság nem jogi személy. Ez a
rendelkezés megfelel a hatályos jogszabályoknak is.
A 21.§-hoz
A megyei bíróságok továbbra is elsõ fokon, valamint a helyi
bíróságok döntései elleni fellebbezési ügyekben járnak el. A hatáskör meg-
osztását az eljárási jogszabályok írják elõ, a szervezeti változás
következtében azonban az elsõ fokú bíróságok hatáskörébe tartozó ügyek száma
várhatóan csökken és ezzel összefüggésben a megyei bíróságok elsõ fokú
hatásköre kiszélesedik.
A megyei bíróság, mint költségvetési szerv jogi személyiséggel
rendelkezik. A megyei bíróság ítélkezési szervezetében a Javaslat változást
nem irányoz elõ.
A 22.§-hoz
A helyi, munkaügyi és a megyei bíróságok elnevezését és
illetékességi területét és a katonai tanáccsal rendelkezõ megyei bíróságokat,
illetve ezek illetékességi területet a törvény Melléklete tartalmazza.
Ítélõtábla
A 23.§-hoz
A Legfelsõbb Bíróság és a megyei bíróságok között létrejövõ
ítélõtáblák elsõ fokú hatáskört nem gyakorolnak, kizárólag az eljárási
törvények szerinti jogorvoslati eljárásokat folytatnak le. A táblabíróságnak
az illetékességi területe alá tartozó megyei bíróságokkal igazgatási
kapcsolata nincs, igazgatási szempontból tehát nem áll fenn alá- és
fölérendeltségi viszony. Az ítélõtáblák és a megyei bíróságok az un. külsõ
igazgatás területén egyaránt közvetlenül az OIT-nak vannak alárendelve. A
táblabíróságok önálló költségvetési szervek, jogi személyiséggel rendelkeznek.
A Javaslat szerint külön törvény állapítja meg az ítélõtáblák
székhelyét és illetékességét. A külön törvényjavaslat úgy rendelkezik, hogy
1999. január 1-jén három ítélõtábla kezdi meg mûködését - a Fõvárosban,
Szegeden és Pécsett - 2003. január 1-jéig pedig további két ítélõtáblát kell
létrehozni Gyõrben és Debrecenben.
A 24.§-hoz
Az ítélõtábla ítélkezési szervezete a Javaslat szerint a megyei
bíróságok ítélkezési szervezetétõl eltér annyiban, hogy az ítélõtáblán
gazdasági kollégium nem mûködik, közigazgatási kollégium pedig csak a Fõvárosi
ítélõtáblán mûködik, figyelemmel a közigazgatási perek változó hatásköri
szabályaira.
A 25-27.§-hoz
A Legfelsõbb Bíróság feladatai a táblabíróságok létrejöttével és a
hatáskörök megváltoztatásával módosulnak. Alapvetõen jogorvoslati fórumként
jár el a megyei bíróságok és az ítélõtáblák határozatainak felülbírálata
során. Új feladat az ítélkezési gyakorlat egységének biztosítása érdekében a
jogegységi eljárás lefolytatása. A jogegységi eljárásban hozott határozat a
bíróságokra kötelezõ. A jogegységi eljárásnak megfelelõen változik a
Legfelsõbb Bíróság szervezete, kiegészül a jogegységi tanácsokkal.
III. FEJEZET
AZ ÍTÉLKEZÉS EGYSÉGÉNEK BIZTOSÍTÁSA
Jogegységi eljárás
A 28-30. §-hoz
1. A bírósági szervezet változásának egyik célja, hogy a Legfelsõbb
Bíróságnak a fellebbezések elbírálásához kapcsolódó ítélkezési munkaterhe
csökkenjen és ezáltal maradéktalanul eleget tehessen az ítélkezés egységének
biztosításával kapcsolatos alkotmányos feladatának. A bírósági jogalkalmazás
egységének biztosítása jogegységi határozattal és elvi jelentõségû bírósági
határozatok közzétételével történik.
A hatályos Alkotmány 47. §-a, és a Bsz. 45. §-a szerint a Legfelsõbb
Bíróság elvi irányítást gyakorol az összes bíróságok bírói mûködése és
ítélkezése felett. Az elvi irányítás eszköze az irányelv, illetõleg az elvi
döntés, melyek a bíróságokra kötelezõek. A kollégiumi állásfoglalás is az elvi
irányítás eszköze.
Mivel az elvi irányítás említett formái nem konkrét bírósági
határozatban felmerülõ vitás elvi kérdésben adnak iránymutatást, jogpolitikai
vonásaik miatt nem tekinthetõk a jogállami követelményekkel összhangban álló
irányítási eszköznek. A bírósági jogalkalmazás egységének biztosítására ezért
a büntetõ és a polgári eljárásban be kell vezetni a konkrét ügyekben felmerülõ
vitás elvi kérdések eldöntése érdekében a jogegységi eljárást, a jogegységi
határozatot.
A jogegységi eljárás, a jogegységi döntés nem ismeretlen a magyar
jogfejlõdésben, ugyanis a Kúria jogegységi döntését a bíróságok kötelesek
voltak követni. A Javaslat - az elmondottakra figyelemmel - a bírósági
jogalkalmazás egységének biztosítására bevezeti a jogegységi eljárást.
2. A Javaslat biztosítja a jogegységi határozat meghozatalához
szükséges információknak a Legfelsõbb Bírósághoz történõ eljuttatását.
3. A Javaslat meghatározza, hogy mikor kerülhet sor jogegységi
eljárás lefolytatására.
Jogegységi tanács
A 31-33. §-hoz
1. A Javaslat szerint a Legfelsõbb Bíróságon a szakágak szerint
büntetõ, polgári, gazdasági, munkaügyi és közigazgatási jogegységi tanácsok
mûködnek. A jogegységi tanácsot a Legfelsõbb Bíróság vezetõi, mint a tanács
elnökei vezetik. Attól függõen, hogy a jogegységi eljárásban hozandó döntés
egy, vagy több szakág ügykörét érinti-e, a jogegységi tanács öt, illetve hét
tagból állhat. A héttagú jogegységi tanács elnöke a Legfelsõbb Bíróság elnöke.
2. A Javaslat szabályozza azt, hogy kinek az indítványára kell a
jogegységi eljárást lefolytatni. Az indítványozás joga a Legfelsõbb Bíróság
elnökét, vagy kollégiumvezetõjét, továbbá a Legfelsõbb Bíróság azon tanácsát
illeti meg, amely jogkérdésben el kíván térni a Legfelsõbb Bíróság másik
ítélkezõ tanácsának határozatától. A Javaslat - az ügyészség alkotmányosan
meghatározott feladatával összhangban - a legfõbb ügyésznek büntetõeljárásban,
továbbá polgári peres eljárásban biztosítja az indítványozás jogát. A polgári
eljárásban e jogosultság azonban csak akkor illeti meg a legfõbb ügyészt, ha
az eljárás megindítására, vagy az abban való részvételre az ügyészt külön
jogszabály feljogosítja.
3. A Javaslat értelmében az indítványozónak meg kell jelölnie, hogy
milyen kérdésben és okból kéri a jogegységi döntést. A Javaslat szerint a
jogegységi határozatot a jogegységi tanács ülésén hozza meg. Az ülésre az
indítványozót és a legfõbb ügyészt mindig meg kell hívni, és õk az ülésen
felszólalhatnak.
A jogegységi határozat a bíróságokra kötelezõ. Ezért a Javaslat
rendelkezik arról is, hogy a határozatot a "Magyar Köztársaság nevében" hozza
a jogegységi tanács és azt a Magyar Közlönyben közzé kell tenni. A jogegységi
határozatot és a jogegységi tanács által kiválasztott elvi bírósági
határozatot a Legfelsõbb Bíróság hivatalos gyûjteményében is közzéteszi.
4. A Javaslat kimondja, hogy a jogegységi határozatnak - ha törvény
kivételt nem tesz - a felekre kiterjedõ hatálya nincs. A rendelkezés azért
szükséges, mert a jogegységi határozat rendeltetésével általában össze-
egyeztethetetlen, hogy konkrét ügyben a felekre kiterjedõ hatállyal bírjon.
Büntetõ ügyben azonban elképzelhetõ, hogy a jogegységi határozat követ-
kezményeként az elítéltet fel kell menteni, ilyenkor a jogegységi döntés
hatálya kiterjed az elítéltre.
5. A jogegységi eljárásra vonatkozóan a büntetõeljárásról szóló
törvény az elõzõekben már említett okokból is további szabályokat állapíthat
meg, a Legfelsõbb Bíróság pedig az eljárás ügyviteli szabályait maga állapítja
meg.
A kollégium szerepe a jogegységi eljárásban
A 34. §-hoz
A Javaslat meghatározza a kollégium szakmai feladatát és a
jogegységi eljárás kezdeményezésére irányuló javaslattételi jogát.
H A R M A D I K R É S Z
A B Í R Ó S Á G O K I G A Z G A T Á S A
IV. FEJEZET
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács
A 35.§-hoz
A Javaslat által célzott igazságszolgáltatási reform egyik
sarkalatos pontja a bíróság központi, un. külsõ igazgatási rendszerének
megváltoztatása. A többi hatalmi ágtól elkülönült igazságszolgáltatás
szervezeti függetlenségének továbbfejlesztése érdekében a hatályos szabályozás
szerint az igazságügy-minisztert megilletõ igazgatási jogkört, a Javaslat az
OIT-re mint testületre ruházza. Ezáltal megszûnik az igazságügy-miniszternek a
bíróságok igazgatásával kapcsolatos valamennyi államigazgatási jogosítványa.
Ugyanakkor a Javaslat nem érinti az Országgyûlésnek a Legfelsõbb Bíróság
elnökének megválasztására vonatkozó jogkörét, valamint a bíróságok mint önálló
fejezet költségvetését a jövõben is a Kormány terjeszti elõ az
Országgyûléshez. A törvény, illetve más jogszabály alkotásán keresztül a
törvényhozó és a végrehajtó hatalom meghatározza a bíróságok mûködését.
Az OIT-ot a Javaslat jogi személyiséggel ruházza fel és rendelkezik
arról, hogy az igazgatási feladatok ellátása érdekében, irányítása alatt
Hivatal mûködik.
A 36.§-hoz
A Javaslat az OIT személyi összetételét úgy határozza meg, hogy a
tagok kétharmada a bírák által maguk közül választott bíró. Emellett azonban
delegálással országgyûlési képviselõ, valamint a kormány képviseletében az
igazságügy-miniszter, továbbá az igazságszolgáltatásban közremûködõ ügyészi
szervezet és az Országos Ügyvédi Kamara vezetõje is részt vesz a testület
munkájában. Ez a megoldás lehetõvé teszi a bíróságok igazgatásának folyama-
tában az igazságszolgáltatás általános alkotmányos követelményeinek érvényre
juttatását és a bíróságok helyzetének folyamatos megismerését.
A Javaslat az OIT bíró tagjainak és - a folyamatos mûködés bizto-
sítása érdekében - póttagjainak választását küldöttértekezlet jogkörébe utalja
és elõírja a szavazás módját is.
A 37.§-hoz
A küldöttértekezlet küldötteinek megválasztása a valamennyi
hivatásos bírót magába foglaló összbírói értekezletek jogkörébe tartozik. A
bírák túlnyomó része a helyi és a megyei bíróságokon dolgozik. A megyei
bíróságok bírói létszáma azonban lényeges eltérést mutat, ezért a javaslat
létszámarányos küldöttválasztást ír elõ. Ennek alapján a nagyobb létszámú
megyei bíróságok a létszámuktól függetlenül több küldöttet is választanak,
akiknek így nagyobb esélyük lehet az OIT tagjává választásra.
A Javaslat biztosítja a választási jogot azoknak a bíráknak is, akik
nem valamely bíróság létszámába tartoznak, hanem beosztott bíróként az
Igazságügyi Minisztériumban vagy a Hivatalban mûködnek. E bírák a Fõvárosi
Bíróság összbírói értekezletén gyakorolhatják választási jogukat.
A küldött-választó értekezletek összehívásának és lefolytatásának
feladata az adott bíróság elnökére hárul, míg a Javaslat a küldöttértekezlet
összehívását a Legfelsõbb Bíróság elnökének feladatává teszi.
A 38.§-hoz
A Javaslat részletesen felsorolja azokat a kizáró körülményeket,
amelyek fennállása esetén a bíró az OIT tagjává nem választható meg. A
szabályozás célja egyrészt a személyi összeférhetetlenség kizárása, másrészt
annak biztosítása, hogy csak a bírói hivatás követelményeinek mindenben
megfelelõ személy tölthessen be választott tisztséget. A d/ pont hatálya alá
azok a bírák tartoznak, akiknek bírói szolgálati viszonya külön törvény
alapján szünetel, az Igazságügyi Minisztériumban vagy a Hivatalba beosztott
bíróként mûködnek, továbbá akiket a választás idõpontjában a bírói hivatás
gyakorlásában egyéb körülmény tartósan akadályoz.
A 39.§-hoz
A Javaslat rendelkezik a választott bíró tagok, illetõleg a póttagok
megbízatásának idõtartamáról és meghatározza a delegált tagok, a kormány
képviseletében eljáró igazságügy-miniszter, továbbá a legfõbb ügyész és
Országos Ügyvédi Kamara elnökének helyettesítési rendjét.
A 40.§-hoz
Az OIT feladatköre kiterjed a bíróságok igazgatásának valamennyi
területére. Az OIT feladatait a Javaslat a legfontosabb területeket kiemelve
felsorolja. E feladatok egy része az egész bírósági szervezet mûködtetésével
kapcsolatos központi igazgatási feladat, emellett az OIT átfogó és általános
feladata a bíróságok vezetõinek, igazgatási tevékenységüknek irányítása és
ellenõrzése. Az igazgatási tevékenység feletti felügyelet azonban a Legfelsõbb
Bíróság elnökére nem terjed ki, a Legfelsõbb Bíróság igazgatási önállósága -
az OIT részére a törvény által biztosított egyes jogkörök kivételével -
továbbra is megmarad.
A bíróságokról szóló hatályos törvény alapján az igazságügyi-
miniszter rendelettel, illetve jogszabálynak nem minõsülõ rendelkezéssel sza-
bályozta a bíróságok igazgatásának mûködési rendjét. Az OIT a Javaslat
szerint átveszi az igazságügy-miniszter valamennyi igazgatási jogosítványát,
ezért az igazgatás általános érvényû szabályozásának eszközeit is az OIT
részére kell biztosítani. A Javaslat ezért feljogosítja az OIT-t a bíróságokra
kötelezõ szabályzatok, ajánlások és határozatok kiadására.
A 41.§-hoz
A Javaslat az OIT személyügyi hatáskörébe utalja az ítélõtáblák és a
megyei bíróságok vezetõinek, valamint a Hivatal vezetõjének és helyettesének
kinevezési és felmentési jogát. A bírósági vezetõk közül a Legfelsõbb Bíróság
elnökének megválasztása az Országgyûlés, az elnökhelyettes kinevezése pedig a
Köztársasági Elnök jogkörébe tartozik. A Javaslat - figyelemmel arra, hogy a
Legfelsõbb Bíróság elnöke egyben az OIT elnöke is - a megválasztás, illetve a
kinevezés elõtt az OIT részére biztosítja a véleménynyilvánítás jogát.
A 42.§-hoz
Az igazgatás magában foglalja az alárendelt szervezet mûködésének
ellenõrzését és a mûködés törvényességének biztosítására vonatkozó intézke-
dések megtételének lehetõségét. Az OIT részére ezért biztosítani kell az
igazgatás felügyeletének jogát az általa kinevezett bírósági vezetõk
tekintetében. A Javaslat kivételes jelleggel bármely tagjának javaslatára
lehetõvé teszi, hogy az OIT a társadalom széles körét érintõ, vagy a közérdek
szempontjából kiemelkedõ jelentõségû ügyekben elrendelhesse a soron kívüli
ügyintézést.
A 43.§-hoz
Az OIT a bíróságok központi igazgatásából és az igazgatási
felügyeletbõl eredõ feladatait az ülésein meghozott testületi döntések útján
végzi. A testületi mûködés jellegébõl következõen azonban szükségessé válhat
az ülések közötti idõszakban halaszthatatlan egyedi igazgatási döntések megho-
zatala. Ennek érdekében a döntés más módon történõ lehetõségét a Javaslat
biztosítja. A kérdés szabályozását a Javaslat az OIT által megalkotott
mûködési szabályzatra bízza. A testületi feladatok ellátása folyamatos
mûködést nem igényel, a Javaslat azonban meghatározott idõszakonként,
havonként legalább egy ülés megtartását kötelezõvé teszi. A rendszeres ülések
mellett az OIT tagjainak kezdeményezése alapján az OIT-nek meghatározott
esetekben kötelezõ ülést tartania, illetve meghatározott kérdést napirendre
kell tûznie. Az OIT üléseinek elõkészítéséért és döntéseinek végrehajtásáért
felelõs személy részvétele az üléseken elengedhetetlen, ezért a Javaslat
kötelezõen írja elõ, hogy tanácskozási joggal a Hivatal vezetõje azon részt
vesz, más meghívott pedig részt vehet.
A 44-46.§-hoz
A testületi határozatok meghozatalához szükséges határozat-
képességhez a Javaslat a tagok kétharmadának jelenlétét kívánja meg. A tanács
személyi összetétele, a választott bíró tagok számára figyelemmel a határozat
meghozatalát a jelenlévõ tagok egyszeri többségi szavazatához köti. Ez alól a
Javaslat csak egy esetben tesz kivételt, az 52. § e) pontja a kizárást
kétharmados többséghez köti. A Javaslat rendelkezik a határozatok közlésének
határidejérõl. Az OIT mûködésének rendjét egyebekben maga állapítja meg.
Az OIT elnöke
A 47.§-hoz
A Javaslat az OIT elnökének jogkörébe utalja a költségvetési fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetõje számára külön jogszabályokban meghatározott
feladatok ellátását és a belsõ pénzügyi ellenõrzés közvetlen irányítását. Ezen
kívül az elnök ellátja az OIT mûködésével és képviseletével összefüggõ
feladatokat és irányítja a bíróságok központi igazgatásának végrehajtó szerve-
ként mûködõ Hivatal tevékenységét. Az elnök akadályoztatása esetére az elnöki
teendõkkel a Javaslat az OIT által elnökhelyettesként megválasztott tagot
ruházza fel.
A 48.§-hoz
A bíróságok, az igazságszolgáltatás mûködtetése állami feladat,
amelynek alapvetõ feltételeit a törvényhozás útján az Országgyûlés biztosítja.
A törvényhozás számára a döntések meghozatalához szükséges a bíróságok
általános helyzetének, mûködésének ismerete, az OIT igazgatási tevékenységének
megismerése, amelyet a Javaslat az OIT elnökének tájékoztatási kötelezettsége
elõírásával is biztosítani kíván.
Az OIT tagjainak jogállása
A 49-50.§-hoz
Az OIT tagjává választott bíró a tisztségét a bírói hivatás
gyakorlása mellett látja el. Nem függetlenített tisztségviselõ, ezért
jogállása csak annyiban sajátos, amennyiben ezt választott tisztsége
szükségessé teszi. A Javaslat az OIT tagjának a választó küldöttgyûlés,
illetve az összbírói értekezlet általi visszahívását nem teszi lehetõvé.
Az 51.§-hoz
A választhatóság törvényi feltételeivel összhangban a Javaslat
meghatározza azokat az okokat, amelyek a tisztség gyakorlásának akadályai.
Ezek bekövetkezése a tagsággal összefüggõ jogok gyakorlását és kötelezettségek
teljesítését felfüggeszti és az eljárás eredményétõl függõen vezethetnek a
tisztség megszûnéséhez. A Javaslat eseti jelleggel zárja ki a szavazás
lehetõségét a tag saját személyét érintõ kérdésben.
Az 52.§-hoz
A választott tag tisztségének megszûnésére vezetõ okok között a
Javaslat az OIT részére biztosítja a kizárás lehetõségét olyan esetekben,
amikor az OIT tagja a tisztségébõl eredõ kötelezettségeket felróhatóan
megszegi és ezáltal a testület szabályos mûködését akadályozza.
Az OIT tag jogai és kötelességei
Az 53.§-hoz
Az OIT a bíróságok igazgatásának legfontosabb kérdéseiben jogo-sult
és köteles döntéseket hozni. Az OIT tagjai részére biztosítani kell, hogy e
feladatának ellátását a bírói hivatás gyakorlása ne akadályozza. Részére
biztosítani kell a döntéshez szükséges információk megszerzésének lehetõségét
és a tisztség ellátásával kapcsolatban felmerülõ költségek megtérítését.
Az OIT póttagja
Az 54.§-hoz
Az OIT póttagja az akadályozott tagot a taggal azonos jogállással
helyettesíti. A póttagok közötti sorrendet a választás során kapott szavazatok
száma határozza meg.
Az OIT Hivatala
Az 55-56.§-hoz
A bíróságok központi igazgatási feladatait jelenleg az igazságügy-
miniszter az általa vezetett minisztérium szervezete útján látja el. A
Javaslat szerint az igazságügy-miniszter helyébe az OIT döntéshozó
testületként lép, a minisztérium igazgatási tevékenységének végrehajtási
részét ezért az OIT alá rendelt új központi igazgatási szervnek kell átvenni.
E feladat ellátására a Javaslat szerint Hivatal jön létre.
A Hivatal kincstári körbe tartozó központi költségvetési szerv,
amelynek alapvetõ feladata az OIT testületi döntéseinek elõkészítése és végre-
hajtása, tehát a bírósági szervezet törvényes mûködésének biztosítására hozott
döntések végrehajtása az igazgatás valamennyi területén. Emellett a Hivatal
ellátja az OIT mûködésével összefüggõ adminisztratív teendõket is.
Az 57.§-hoz
A bíróságok igazgatásának sajátossága és egyben alkotmányos
korlátja, hogy e tevékenységet a bírói függetlenség megtartásával kell
gyakorolni. Ennek egyik biztosítéka hogy a Hivatal vezetõje pályázat útján,
határozatlan idõtartamra kinevezett hivatásos bíró.
Az 58.§-hoz
Az összeférhetetlenségi szabályok biztosítják, hogy a Hivatal
vezetõje a bírói hivatás követelményeinek mindenben megfelelõ személy legyen
és ne alakulhasson ki személyi függõség sem az OIT tagjaival, sem pedig az
igazgatási felügyelet tekintetében alárendelt bíróságok vezetõivel.
Az 59.§-hoz
A Hivatal vezetõjének tisztsége a törvény erejénél fogva szûnik meg
minden olyan esetben, amikor a vezetõ bírói tisztsége a bírák jogállásáról és
javadalmazásáról szóló törvény értelmében megszûnik, továbbá ha a kinevezés
után a törvényben meghatározott körülmény, vagy személyi összeférhetetlenség
következik be. A fegyelmi eljárás megindítása esetén azonban a vezetõi
tisztség a jogerõs döntés következményeként, a legsúlyosabb fegyelmi büntetés
kiszabása esetén a bírói tisztség alóli felmentéssel szûnik meg. Egyoldalú
jognyilatkozattal a hivatalvezetõ a tisztségérõl bármikor lemondhat, az OIT
pedig - a bírói tisztség érintetlenül hagyása mellett - a hivatalvezetõt
bármikor felmentheti.
A 60.§-hoz
A Javaslat a Hivatal vezetõjével kapcsolatos legfontosabb személy-
ügyi jogosítványokat az OIT részére tartja fenn. Az ezen kívül esõ munkáltatói
jogokat az OIT elnökére ruházza, aki a Javaslat 47.§-ának e) pontja értelmében
irányítja a hivatalvezetõ munkáját.
A 61.§-hoz
A bíróságok igazgatásában jelenleg az Igazságügyi Minisztériumba
beosztott bírák is közremûködnek. A bírósági igazgatással szemben támasztott
alkotmányos követelményekre figyelemmel a Javaslat lehetõvé kívánja tenni,
hogy hivatásos bíró a Hivatal keretében is elláthasson igazgatási feladatokat.
A Javaslat annyiban tartalmaz új elemeket, hogy a bíró nemcsak határozatlan
idõtartamra, hanem határozott idõtartamra, vagy meghatározott feladat
elvégzésére is beosztható a Hivatalba.
V. FEJEZET
BÍRÓSÁGI VEZETÕK
A 62-69. §-hoz
1. A bíróságok közvetlen irányítása a vezetõk feladata, munkájuk
minõsége alapvetõen befolyásolja a bíróságok törvényes mûködését. A Javaslat
meghatározza a bírósági vezetõk körét, feladatát és kimondja, hogy a vezetõ
felelõsséggel tartozik a bíróság jogszabálynak megfelelõ hatékony mûködéséért.
2. A Javaslat a bíróság elnökének feladatait általános jelleggel
- tehát minden bírósági elnökre kiterjedõ hatállyal - állapítja meg.
Meghatározza a megyei bírósági elnöknek - a többi bírósági elnöktõl eltérõ - a
helyi és a munkaügyi bíróságok elnökeinek igazgatási tevékenységével
kapcsolatos feladatát is. A Javaslat a helyi bíróság és a munkaügyi bíróság
szûkebb körû feladatait is elõírja.
A Javaslat rendelkezik az elnökhelyettes, kollégiumvezetõ és helyet-
tese, továbbá a tanácselnök és a csoportvezetõ, illetve helyettese feladatáról
is.
A bírósági vezetõk kinevezése
A 70-73. §-hoz
1. A Javaslat elvi éllel mondja ki, hogy bírósági vezetõi állást
csak bíró tölthet be és a hatályos szabályozástól eltérõen a kinevezés nem öt,
hanem hat évre szól. Az idõtartam meghosszabbításának az a célja, hogy
elkerülhetõk legyenek a gyakoribb vezetõváltással szükségszerûen együttjáró
bizonytalanságok.
A tanácselnöki kinevezés azonban határozott idõre szól, figyelemmel
e funkció szakmai jellegére.
2. A Javaslat szabályozza a vezetõk kinevezésének rendjét, ezen
belül megjelöli a kinevezésre jogosultakat és kimondja, hogy a Legfelsõbb
Bíróság elnökének kivételével minden vezetõi állást pályázat útján kell
betölteni. Rendelkezik a pályázati eljárásról, elõírja, hogy a megfelelõ
bírói testület véleményét be kell szerezni. A hatályos szabályozással szemben
- a bíróságok igazgatásának megváltozás miatt, a bírói testületek módosuló
jogkörére tekintettel - a bírói testület véleménye a kinevezõt nem köti.
A bírósági vezetõi tisztség megszûnése
A 74-77. §-hoz
A Javaslat a hatályos szabályozás hiányosságát pótolja, amikor a
vezetõi tisztség megszûnésének eseteit és módját meghatározza. A bírósági
vezetõvel szemben támasztott fokozottabb elvárások érvényesítése miatt a
vezetõ igazgatási tevékenységét a kinevezõ bármikor megvizsgálhatja, a bírói
testületek javaslatára pedig a vizsgálatot köteles elrendelni. A bírói
testületek ezen jogosultsága ellensúlyozza azt, hogy a vezetõ kinevezéséhez
nem kell az egyetértése.
A bírósági vezetõ tevékenysége ugyanis valójában csak a munkavégzés során
ismerhetõ meg.
A vizsgálat részletes szempontjait és az eljárást az OIT határozza
meg.
A vizsgálat eredményeként megállapíthatják, hogy a vezetõ alkal-
matlan, ilyen esetben vezetõi tisztségébõl fel kell menteni. A felmentés ellen
jogorvoslatért bírósághoz fordulhat.
A Javaslat lehetõséget ad a vezetõi tisztség megszûnése esetén arra,
hogy a vezetõ méltányos bírói (vezetõi) beosztást kapjon, attól függõen, hogy
a tisztsége a határozott idõ elteltével, vagy azt megelõzõen szûnt meg.
VI. FEJEZET
BÍRÓI TESTÜLETEK
A 78-91. §-hoz
A Javaslat meghatározza a hatályos szabályozás szerint már mûködõ
bírói testületek feladatát és jogkörét. Rendelkezik arról is, hogy a
Legfelsõbb Bíróságon és az ítélõtáblán is mûködnek bírói testületek. Az
összbírói értekezlet feladatává teszi az OIT tagok megválasztásához szükséges
küldött-választást. Az összbírói értekezletnek és a bírói tanácsnak a személyi
kérdésekben a Javaslat - a hatályos szabályozástól eltérõen - véleményezési
jogot biztosít.
A Javaslat meghatározza a kollégium jogkörét is. A kollégium új
feladata a bíró szakmai tevékenységének értékelésében közremûködés, a bíróság
ügyelosztási tervének véleményezése.
N E G Y E D I K R É S Z
VII. FEJEZET
A BÍRÓSÁGI DOLGOZÓK
A 92-94. §-hoz
A Javaslat csak felsorolja a bíróságok mûködésében résztvevõ nem
bíró alkalmazottakat, így a bírósági fogalmazókat, a bírósági titkárokat és a
többi bírósági dolgozót. Egyébként e személyek szolgálati jogviszonyára
vonatkozó rendelkezéseket az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogvi-
szonyáról szóló törvény tartalmazza.
VIII. FEJEZET
A BÍRÓSÁGI HATÁROZATOK VÉGREHAJTÁSA
A 95-98. §-hoz
A bírósági határozatok végrehajtásáról is a bíróság gondoskodik.
Természetesen a büntetések és intézkedések végrehajtásában a büntetés-
végrehajtási szervek is részt vesznek, a bíróságra háruló feladatokat azonban
a bíróságon mûködõ büntetésvégrehajtási bíró és hivatásos pártfogó végzi.
A polgári ügyben, munkaügyi vitában született marasztaló határozat,
bírósági egyezség, valamint a büntetõ ügyben vagyoni kötelezettséget
megállapító határozat végrehajtása - jogszabály eltérõ rendelkezése hiányában
- a bíró a végrehajtási ügyintézõ és a bírósági végrehajtó feladata. E
tevékenység
általában a végrehajtás elrendelését, a végrehajtási eljárás mint polgári
nemperes eljárás ellenõrzését és a végrehajtás konkrét foganatosítását, tehát
az állami kényszer alkalmazását jelenti.
A Javaslat - összhangban a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi
LIII. törvény rendelkezéseivel - külön kiemeli a végrehajtási ügyintézõ tevé-
kenységét.
A helyi bíróságon mûködõ önálló bírósági végrehajtót - mivel az
általa végzett végrehajtás bírósági nemperes eljárás és a bírósági végrehajtó
önálló hatáskörû igazságügyi feladatot ellátó személy - a Javaslat a bíróság
szerveként határozza meg, ezáltal az elmúlt idõszakban vitatott szervezeti
hovatartozása is rendezésre kerül.
Ö T Ö D I K R É S Z
Z Á R Ó R EN D E L K E Z É S E K
IX. FEJEZET
A TÖRVÉNY HATÁLYBALÉPÉSE ÉS VÉGREHAJTÁSA
Hatálybalépés
A 99. §-hoz
A Javaslat hatálybalépésének idõpontját, az OIT Hivatalának a
statisztikai feladatával kapcsolatos rendelkezés kivételével, 1997. október 1.
napjában határozza meg. Az OIT Hivatalának említett jogkörével kapcsolatos
rendelkezés hatálybalépésének idõpontja pedig az OIT mûködésének megkezdéséhez
igazodva, 1998. február 1. napja.
Átmeneti rendelkezések
A 100-103. §-hoz
A Javaslat az OIT megválasztásával kapcsolatban átmeneti
rendelkezéseket tartalmaz a Legfelsõbb Bíróság teljes ülésének, illetve a
megyei bíróságok összbírói értekezletének összehívásával kapcsolatban. A
Javaslat figyelemmel arra, hogy az ítélõtáblák még nem mûködnek és várhatóan a
Legfelsõbb Bíróság létszámába tartozó bírák többsége az ítélõtáblán fogja
folytatni bírói tevékenységét, ezen elsõ alkalommal két küldött választására
jogosult.
A Javaslat rendelkezik a küldöttválasztásról, illetve arról, hogy az
OIT-ot megválasztó küldöttértekezletet úgy kell megtartani, hogy az OIT a
törvény hatálybalépésétõl számított két hónapon belül létrejöjjön, mûködését
1997. december 1. napján megkezdhesse.
Az OIT mûködésének megkezdéséig az OIT jogkörét az igazságügy-
miniszter a Legfelsõbb Bíróság elnökével egyetértésben gyakorolja, erre az
idõre azonban az Országos Bírói Tanácsnak a Bsz. 51/C. § (2) bekezdésében
meghatározott egyetértési jogköre fennmarad.
Az OIT Hivatala 1998. február 1. napján kezdi meg mûködését, ez
idõpontig a Hivatal feladatait továbbra is az Igazságügyi Minisztérium látja
el.
A 104. §-hoz
A Javaslat rendelkezik arról, hogy a Hivatal mûködése megkezdésének
napján az Igazságügyi Minisztériumnak megszûnik az a tevékenysége, amely a
Javaslat szerint a Hivatal feladatkörébe tartozik. Ezzel kapcsolatban a
Hivatal feladatkörébe tartozó tevékenységet ellátó minisztériumba beosztott
bírák részére a Javaslat biztosítja, hogy választhasson, a jövõben milyen
tevékenységet kíván ellátni. A beosztott bíró kérheti, hogy a minisztériumon
belül más munkakörben maradjon, kérheti a Hivatalba történõ beosztását, vagy
tényleges bírói szolgálati helyre beosztását.
A 105. §-hoz
A Javaslat megerõsíti, hogy a törvény hatálybalépésekor már
határozott idõre kinevezett bírósági vezetõk megbízatása változatlanul a
kinevezéstõl számított öt évre szól.
A 106-107. §-hoz
A Javaslat rendelkezik arról, hogy a törvény hatálybalépését
megelõzõen hozott irányelvek, elvi döntések és kollégiumi állásfoglalások
meddig alkalmazhatók.
A bíróságokra vonatkozó hatályos igazságügy-miniszteri rendeleteket
a törvény végrehajtásához igazítva módosítani kell, illetõleg hatályon kívül
kell helyezni, ez a Javaslat szerint az igazságügy-miniszter feladata.
Hatályukat vesztõ jogszabályok
A 108. §-hoz
A Javaslat rendelkezik a bíróságokról szóló 1972. évi IV. törvény és
a módosítását tartalmazó más jogszabályok megfelelõ rendelkezéseinek a
hatályon kívül helyezésérõl.
Módosuló jogszabályok
A 109. §-hoz
A Javaslat a 98. §-ában megfogalmazottak miatt módosítja a bírósági
végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény vonatkozó rendelkezéseit. A
statisztikai törvény módosítása pedig azért szükséges, mert a hivatalos
statisztikai szolgálathoz tartozó szervek körét ki kell egészíteni az e
feladatot a jövõben ellátó OIT Hivatalával.
A bírósági igazgatás új rendszere szükségessé teszi az OIT igazgatási
tevékenységét segítõ végrehajtó szervezet - az OIT Hivatala - létrehozását.
A Hivatal mûködéséhez szükséges költségeket az alábbi táblázat tartalmazza.
millió Ft-ban
1998. 1999. Összesen
Személyi juttatás és járulékai
+ bírói elõmeneteli rendszerbe tartozók (15 fõ) 93,5 31,3 124,8
+ igazságügyi alkalmazottak
(tisztviselõ 20 fõ, ügykezelõ 10 fõ, fizikai 3 62,4 18,1 80,5
fõ)
- az Igazságügyi Minisztériumból az OIT Hivatalába
átcsoportosításra kerülõ 32 fõ személyi juttatása
és járulékai kiegészítésére 15,4 4,6 20,0
Mûködési kiadás 12,0 6,4 18,4
Felhalmozási kiadások
- Elsõ felszerelés 23,2 -- 23,2
- A bírósági ügyintézés elengedhetetlen
korszerûsítése érdekében az informatikai rendszer
rekonstrukciója, az elavult számítógépek cseréje és
2600 számítógépes munkahely létrehozása céljára - a
PHARE támogatáson kívül - szükséges költségvetési
támogatás
-- 500,0 500,0
Kiadás összesen 206,5 560,4 766,9