1
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
T/5399.. számú
T Ö R V É N Y J A V A S L A T
a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
módosításáról
Elõadó: dr. Vastagh Pál
igazságügy-miniszter
1998. január
1998. évi ... törvény
a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
módosításáról
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló, módosított 1949. évi XX.
törvény (a továbbiakban: Alkotmány) a következõk szerint módosul:
1.§
Az Alkotmány 32/A.§-a a következõ (5) bekezdéssel egészül ki, egyidejûleg
a jelenlegi (5) és (6) bekezdés számozása (6) és (7) bekezdésre változik:
"(5) Az Alkotmánybíróság tagjaira az Országgyûlés erre a célra alakult
jelölõ bizottsága, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács és a köztársasági
elnök tesz javaslatot, oly módon, hogy az egymást követõen megüresedõ helyekre
ebben a sorrendben tesznek javaslatot az erre jogosultak. Az Országgyûlés
jelölõ bizottsága tagjainak felét a kormánypárti, másik felét pedig az
ellenzéki képviselõcsoportok delegálják, azzal, hogy a bizottságban valamennyi
képviselõcsoport képviselteti magát. A köztársasági elnök javaslatát az
egyetemek állam- és jogtudományi karainak véleménye kikérését követõen teszi
meg. Ha a jelölésre jogosult e jogával az Országgyûlés elnökének felkérésétõl
számított tizenöt napon belül nem él, vagy az Országgyûlés a jelöltet nem
választja meg, a sorrendben következõ jelölõ tesz javaslatot a tisztség
betöltésére."
2.§
Ez a törvény 1998. július 1-én lép hatályba, egyidejûleg az Alkotmány
32/A.§-a (4) bekezdésének második mondata a hatályát veszti.
I N D O K O L Á S
a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
módosításáról szóló törvényjavaslathoz
A hatályos szabályozás értelmében az Alkotmánybíróság tagjaira az
Országgyûlésben képviselettel rendelkezõ pártok képviselõ csoportjainak egy-
egy tagjából álló jelölõ bizottság tesz javaslatot. A jelölést tehát
alapvetõen befolyásolják az aktuális politikai erõviszonyok, amelynek
következtében az elmúlt idõszakban is számos nehézség adódott az
alkotmánybírák jelölése kapcsán. Mindez végsõ soron az Alkotmánybíróság
folyamatos mûködésének akadályát is jelentheti.
További gondot jelent, hogy ebben a jelölési rendszerben a jogi-szakmai
szempontok - legalábbis jogszabály által garantált módon - nem kellõen
érvényesülnek.
Az ismertetett hátrányok kiküszöbölése érdekében a javaslat egy
többcsatornás jelölési rendszert vezet be, amelyben a jelölésben résztvevõk
közvetlenül tesznek javaslatot az Országgyûlésnek az Alkotmánybíróság tagjára.
A jelölés joga meghatározott sorrendben illeti meg az Országgyûlés erre a
célra létrehozott paritásos jelölõ bizottságát, az Országos
Igazságszolgáltatási Tanácsot, illetve a köztársasági elnököt.
A szabályozás nem zárja ki, hogy a jelölést gyakorló szervezet
egyidejûleg akár több személyre is javaslatot tegyen. Annak érdekében, hogy a
rendszer a gyakorlatban zökkenõmentesen mûködjön, a Javaslat elõírja, ha a
jelölésre jogosult e jogával az Országgyûlés elnökének felkérésétõl számított
15 napon belül nem él, vagy az Országgyûlés a jelöltet nem választja meg, a
jelölés joga "átszáll" a sorrendben következõ jelölõre.
Ez a megoldás intézményi garanciát nyújt a jelölés kapcsán a jogászi-
szakmai szervezetek aktív részvételére, az alkotmánybírák választása viszont
továbbra is az Országgyûlés jogköre marad.
A Javaslat szerint az új szabályozás bevezetésére 1998. július 1-jétõl
kerülne sor.
Eleje Honlap