- 1 -
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
T/5476.. számú
T ö r v é n y j a v a s l a t
a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Konvenciójának, az
ahhoz kapcsolódó jegyzõkönyveknek és a
csatlakozási nyilatkozatnak a kihirdetésérõl
Elõadó: dr. Fazakas Szabolcs
ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi miniszter
Budapest, 1998. február
1998. évi ................ törvény
a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)
Konvenciójának, az ahhoz kapcsolódó jegyzõkönyveknek és a csatlakozási
nyilatkozatnak a kihirdetésérõl
1. §
Az Országgyûlés a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)
Konvencióját és az ahhoz kapcsolódó jegyzõkönyveket és a csatlakozási
nyilatkozatot e törvénnyel kihirdeti. (A Magyar Köztársaság csatlakozásának
megerõsítésérõl szóló nyilatkozat letétbe helyezése 1996. május 7 -én
megtörtént, így a hatályba lépés napja a Magyar Köztársaság vonatkozásában
1996. május 7.)
2. §
A Konvenció és az ahhoz kapcsolódó jegyzõkönyvek eredeti angol nyelvû szövege
és azok magyar nyelvû fordítása, továbbá a csatlakozási nyilatkozat szövege a
következõ:
"CONVENTION
ON THE ORGANISATION FOR ECONOMIC CO-OPERATION
AND DEVELOPMENT
THE GOVERNMENTS of the Republic of Austria, the Kingdom of Belgium, Canada,
the Kingdom of Denmark, the French Republic, the Federal Republic of Germany,
the Kingdom of Greece, the Republic of Iceland, Ireland, the Italian Republic,
the Grand Duchy of Luxembourg, the Kingdom of the Netherlands, the Kingdom of
Norway, the Portuguese Republic, Spain, the Kingdom of Sweden, the Swiss
Confederation, the Turkish Republic, the United Kingdom of Great Britain and
Northern Ireland, and the United States of America;
CONSIDERING that economic strength and prosperity are essential for the
attainment of the purposes of the United Nations, the preservation of
individual liberty and the increase of general wellbeing;
BELIEVING that they can further these aims most effectively by strengthening
the tradition of co-operation which has evolved among them;
RECOGNISING that the economic recovery and progress of Europe to which their
participation in the Organisation for European Economic Co-operation has made
a major contribution, have opened new perspectives for strengthening that
tradition and applying it to new tasks and broader objectives;
CONVINCED that broader co-operation will make a vital contribution to peaceful
and harmonious relations among the peoples of the world;
RECOGNSING the increasing interdependence of their economies;
DETERMINED by consultation co-operation to use more effectively their
capacities and potentialities so as to promote the highest sustainable growth
of their economies and improve the economic and social well-being of their
peoples;
BELIEVING that the economically more advanced nations should co-operate in
assisting to the best of their ability the countries in process of economic
development;
RECOGNISING that the further expansion of world trade is one of the most
important factors favouring the economic development of countries and the
improvement of international economic relations; and
DETERMINED to pursue these purposes in a manner consistent with their
obligations in other international organisations or institutions in which they
participate or under agreements to which they are a party;
HAVE THEREFORE AGREED on the following provisions for the reconstitution of
the Organisation for European Economic Co-operation as the Organisation for
Economic Co-operation and Development:
Article 1
The aims of the Organisation for Economic Co-opcration and Development
(hereinafter called the "Organisation") shall be to promote policies designed:
(a) to achicve the highest sustainable economic growth and employment and a
rising standard of living in Member countries, while maintaining financial
stability, and thus to contribute to the development of the world economy;
(b) to contribute to sound economic expansion in Member as well as non-member
countries in the process of economic development; and
(c) to contribute to the expansion of world trade on a multilateral,
nondiscriminatory basis in accordance with international obligations.
Article 2
In the pursuit of these aims, the Members agree that they will, both
individually and jointly:
(a) apromote the efficient use of their economic resources;
(b) in the scientific and technological field, promote the development of
their resources, encourage research and promote vocational training;
(c) pursue policies designed to achieve economic growth and internal and
external fnancial stability and to avoid developments which might endanger
their economies or those of other countries;
(d) pursue their efforts to reduce or abolish obstacles to the exchange of
goods and services and current payments and maintain and extend the
liberalisation of capital movements; and
(e) contribute to the economic development of both Member and nonmember
countries in the process of economic development by appropriate means and,
in particular, by the flow of capital to those countries, having regard to
the importance to their economies of receiving technical assistance and of
securing expanding export markets.
Arlicle 3
With a view to achieving the aims set out in Article 1 and to fulfilling the
undertakings contained in Article 2, the Members agree that they will:
(a) keep each other informed and furnish the Organisation with the information
necessary for the accomplishment of its tasks;
(b) consult together on a continuing basis, carry out studies and participate
in agreed projects; and
(c) co-operate closely and where appropriáte take co-ordinated action.
Article 4
The Contracting Parties to this Convention shall be Members of the
Organisation.
Article 5
In order to achieve its aims, the Organisation may:
(a) take decisions which, except as otherwise provided, shall be binding on
all the Members;
(b) make recommendations to Members; and
(c) enter into agreements with Members, non-member States and international
organisations.
Article 6
1. Unless the Organisation otherwise agrees unanimously for
special cases, decisions shall be taken and recommendations shall be made by
mutual agreement of all the Members.
2. Each Member shall have one vote. If a Member abstains from
voting on a decision or recommendation, such abstention shall not invalidate
the decision or recommendation, which shall be applicable to the other
Members but not to the abstaining Member.
3. No decision shall be binding on any Member until it has complied with the
requirements of its own constitutional procedures. The other Members may
agree that such a decision shall apply provisionally to them.
Article 7
A Council composed of all the Members shall be the body from which all acts of
the Organisation derive. The Council may meet in sessions of Ministers or of
Permanent Representatives.
Article 8
The Council shall designate each year a Chairman, who shall presidc at its
ministerial sessions, and two Vice-Chairman. The Chairman may be designated to
serve one additional consecutive term.
Article 9
The Council may establish an Executive Committee and such subsidiary bodies as
may be required for the achievement of the aims of the Organisation.
Article 10
1. A Secretary-General responsible to the Council shall be appointed by
the Council for a term of five years. He shall be assisted by one or more
Deputy Secretaries-General or Assistant Secretaries-General appointed by the
Council on the recommendation of the Secretary-General.
2. The Secretary-General shall serve as Chairman of the Council meeting
at sessions of Permanent Representatives. He shall assist the Council in all
appropriate ways and may submit proposals to the Council or to any other
body of the Organisation.
Article 11
1. The Secretary-General shall appoint such staff as the Organisation may
require in accordance with plans of organisation approved by the Council.
Staff regulations shall be subject to approval by the Council.
2. Having regard to the international character of the
Organisation, the Secretary-General, the Deputy or Assistant Secretaries-
General and the staff shall neither seek nor receive instructions from any
of the Members or from any Government or authority external to the
Organisation.
Article 12
Upon such terms and conditions as the Council may determine, the Organisation
may:
(a) address communications to non-member States or organisations;
(b) establish and maintain relations with non-member States or organisations;
and
(c) invite non-member Governments or organisations to participate in
activities of the Organisation.
Article 13
Represcntation in the Organisation of the European Communities established by
the Treaties of Paris and Rome of l8th April, 1951, and 25th March, 1957,
shall be as defined in Supplementary Protocol No. 1 to this Convention.
Article 14
1. This Convention shall be ratified or accepted by the Signatories in
accordance with their respective constitutional requirements.
2. Instruments of ratification or acceptance shall be deposited with the
Government of the French Republic, hereby designated as depositary
Government.
3. This Convention shall come into force:
(a) before 30th September, 1961, upon the deposit of instruments of
ratification or acceptance by all the Signatories; or
(b) on 30th September, 1961, if by that date fifteen Signatories or more have
deposited such instruments as regards those Signatories; and thereafter as
regards any other Signatory upon thc deposit of its instrument of
ratification or acceptance;
(c) after 30th September, 196l, but not later than two years from the
signature of this Convention, upon the deposit of such instruments by
fifteen Signatories, as regards those Signatories; and thereafter as regards
any other Signatory upon the deposit of its instrument of ratification or
acceptance.
4. Any Signatory which has not deposited its instrument of ratification or
acceptance when the Convention comes into force may take part in the
activities of the Organisation upon conditions to be determined by agreement
between the Organisation and such Signatory.
Article 15
When this Convention comes into force the reconstitution of the Organisation
for European Economic Co-operation shall take effect, and its aims, organs,
powers and name shall thereupon be as provided herein. The legal personality
possessed by the Organisation for European Economic Co-operation shall
continue in the Organisation, but decisions, recommendations and resolutions
of the Organisation for European Economic Co-operation shall require approval
of the Council to be effective after the coming into force of this Convention.
Article 16
The Council may decide to invite any Government prepared to assume the
obligations of membership to accede to this Convention. Such decisions shall
be unanimous, provided that for any particular case the Council may
unanimously decide to permit abstention, in which case, notwithstanding the
provisions of Article 6, the decision shall be applicable to all the Members.
Accession shall take effect upon the deposit of an instrument of accession
with the depositary Government.
Article 17
Any Contracting Party may terminate the application of this Convention to
itself by giving twelve months' notice to that effect to the depositary
Government.
Article 18
The Headquarters of the Organisation shall be in Paris, unless the Council
agrees otherwise.
Article 19
The legal capacity of the Organisation and the privileges, exemptions, and
immunities of the Organisation, its officials and representatives to it of the
Members shall be as provided in Supplementary Protocol No. 2 to this
Convention.
Article 20
1. Each year, in accordance with Financial Regulations adopted by the
Council, the Secretary-General shall present to the Council for approval an
annual budget, accounts, and such subsidiary budgets as the Council shall
request. ·
2. General expenses of the Organisation, as agreed by the Council, shall be
apportioned in accordance with a scale to be decided upon by the Council.
Other expenditure shall be financed on such basis as the Council may decide.
Article 21
Upon the receipt of any instrument of ratification, acceptance or accession,
or of any notice of termination, the depositary Government shall give notice
thereof to all the Contracting Parties and to the Secretary-General of the
Organisation.
IN WITNESS WHEREOF, thc undersigned Plenipotentiaries, duly empowered, have
appended their signatures to this Convention.
DONE in Paris, this fourteenth day of December, Nineteen Hundred and Sixty, in
the English and French languages, both texts being equally authentic, in a
single copy which shall be deposited with the depositary Government, by whom
certified copies will be communicated to all the Signatories.
SUPPLEMENTARY PROTOCOL No.1
TO THE CONVENTION
ON THE ORGANISATION
FOR ECONOMIC CO-OPERATION
AND DEVELOPMENT
THE SIGNATORIES of the Convention on the Organisation for Economic Co-
operation and Development;
HAVE AGREED as follows:
1. Representation in the Organisation for Economic Co-operation and
Development of the European Communities established by the Treaties of Paris
and Rome of l8th April, l951, and 25th March, 1957, shall be determined in
accordance with the institutional provisions of those Treaties.
2. The Commissions of the European Economic Community and of the European
Atomic Energy Community as well as the High Authority of the European Coal
and Steel Community shall take part in the work of that Organisation.
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Plenipotentiaries, duly empowered, have
appended their signatures to this Protocol.
DONE in Paris, this fourteenth day of December, Nineteen Hundred and Sixty, in
the English and French languages, both texts being equally authentic, in a
single copy which shall be deposited with the Government of the French
Republic, by whom certified copies will be communicated to all the
Signatories.
SUPPLEMENTARY PROTOCOL No. 2
TO THE CONVENTION
ON THE ORGANISATION
FOR ECONOMIC CO-OPERATION
AND DEVELOPMENT
THE SIGNATORIES of the Convention on the Organisation for Economic Co-
operation and Development (hereinafter called the "Organisation");
HAVE AGREED as follows:
The Organisation shall have legal capacity and the Organisation, its
officials, and representatives to it of the Members shall be entitled to
privileges, exemptions, and immunities as follows:
(a) in the territory of the Contracting Parties to the Convention for European
Economic Co-operation of l6th April, 1948, the legal capacity, privileges,
exemptions, and immunities provided for in Supplementary Protocol No. I to
that Convention;
(b) in Canada, the legal capacity, privileges, exemptions, and immunities
provided for in any agreement or arrangement on legal capacity, privileges,
exemptions, and immunities entered into between the Government of Canada and
the Organisation;
(c) in the United States, the legal capacity, privileges, exemptions, and
immunities under the International Organisations Immunities Act provided for
in Executive Order No. l0l33 of 27th June, 1950; and
(d) elsewhere, the legal capacity, privileges, exemptions, and immunities
provided for in any agreement or arrangement on legal capacity, privileges,
exemptions, and immunities entered into between the Government concerned and
the Organisation.
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Plenipotentiaries, duly empowered, have
appended their signatures to this Protocol.
DONE in Paris, this fourteenth day of December, Nineteen Hundred and Sixty, in
the English and French languages, both texts being equally authentic, in a
single copy which shall be deposited with the Government of the French
Republic, by whom certified copies will be communicated to all the
Signatories.
PROTOCOL ON THE REVISION
OF THE CONVENTION FOR EUROPEAN ECONOMIC
CO-OPERATION
OF l6th APRIL,1948
THE GOVERNMENTS of the Republic of Austria, the Kingdom of Belgium, the
Kingdom of Denmark, the French Republic, the Federal Republic of Germany, the
Kingdom of Greece, the Republic of Iceland, Ireland, the Italian Republic, the
Grand Duchy of Luxembourg, the Kingdom of the Netherlands, the Kingdom of
Norway, the Portuguese Republic, Spain, the Kingdom of Sweden, the Swiss
Confederation, the Turkish Republic, the United Kingdom of Great Britain and
Northern Ireland being the Contracting Parties to the Convention for European
Economic Co-operation of l6th April, 1948 (hereinafter called the
"Convention") and the Members of the Organisation for European Economic Co-
operation;
DESIROUS that the aims, organs, and powers of the Organisation be redefined
and that the Governments of Canada and the United States of America be Members
of that Organisation as re-constituted;
HAVE AGREED as follows:
Article 1
The Convention shall be revised and as a consequence thereof it shall be
replaced by the Convention on the Organisation for Economic Co-operation and
Development to be signed on today's date.
Article 2
1. This Protocol shall come into force when the Convention on the Organisation
for Economic Co-operation and Development comes into force.
2. The Convention shall cease to have effect as regards any Signatory of this
Protocol when the Convention on the Organisation for Economic Co-operation
and Development comes into force.
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Plenipotentiaries, duly empowered, have
appended their signatures to this Protocol.
DONE in Paris, this fourteenth day of December, Nineteen Hundred and Sixty, in
the English and French languages, both texts being equally authentic, in a
single copy which shall be deposited with the Government of the French
Republic, by whom certified copies will be communicated to all the
Signatories.
K O N V E N C I Ó
A GAZDASÁGI EGYÜTTMÛKÖDÉSI ÉS
FEJLESZTÉSI SZERVEZETRÕL
Az Amerikai Egyesült Államok, a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Francia
Köztársaság, a Görög Királyság, a Holland Királyság, Írország, az Izlandi
Köztársaság, Kanada, a Luxemburgi Nagyhercegség, Nagy-Britannia és Észak-
Írország Egyesült Királyság, a Német Szövetségi Köztársaság, a Norvég
Királyság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál
Köztársaság, Spanyolország, a Svájci Államszövetség, a Svéd Királyság és a
Török Köztársaság Kormánya;
FIGYELEMBE VÉVE, hogy a gazdasági erõ és a prosperitás alapvetõen fontos az
Egyesült Nemzetek céljainak elérése, az egyedi szabadság megõrzése és az
általános jólét fokozása szempontjából;
ABBAN A HITBEN, hogy a közöttük kialakult együttmûködés hagyományainak
erõsítésével tudják a leghatékonyabban elõmozdítani e célok elérését;
FELISMERVE, hogy Európa gazdasági talpra állása és haladása - amit nagy
mértékben elõsegített ezen országoknak az Európai Gazdasági Együttmûködési
Szervezetben való részvétele - új perspektívákat nyitott e hagyomány
erõsítésére, valamint új feladatok és szélesebb célkitûzések terén való
alkalmazására;
MEGGYÕZÕDVE arról, hogy a szélesebb körû együttmûködés alapvetõen hozzájárul a
világ népei közötti békés és harmonikus kapcsolatok kiépítéséhez;
ELISMERVE a gazdaságaik kölcsönös összefüggését;
ELTÖKÉLTEN arra, hogy konzultáció és együttmûködés révén hatékonyabban
használják fel kapacitásaikat és lehetõségeiket gazdaságaik legmagasabb szintû
fenntartható növekedésének elõmozdítására és népeik gazdasági és szociális
jólétének fokozására;
ABBAN A HITBEN, hogy a gazdaságilag fejlettebb nemzeteknek együtt kell
mûködniük, hogy tõlük telhetõen segítsék a gazdasági fejlõdés folyamatában
lévõ országokat;
ELISMERVE, hogy a világkereskedelem további bõvítése az egyik legfontosabb
tényezõ, amely elõmozdítja az országok gazdasági fejlõdését és a nemzetközi
gazdasági kapcsolatok javítását; és
ELTÖKÉLTEN arra, hogy e célokat a más nemzetközi szervezetekben vagy
intézményekben vállalt vagy általuk kötött megállapodásokban rögzített
kötelezettségeikkel összeegyeztethetõ módon érik el;
MEGÁLLAPODTAK az Európai Gazdasági Együttmûködési Szervezet Gazdasági
Együttmûködési és Fejlesztési Szervezetként való újjászervezése alábbi
rendelkezéseirõl;
1. cikk
A Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban a
"Szervezet") célja az alábbiakra irányuló politikák elõmozdítása:
(a) a legmagasabb szintû fenntartható gazdasági növekedés és foglalkoztatás
elérése és az életszínvonal emelése a tagországokban, a pénzügyi stabilitás
fenntartása mellett, és ezzel hozzájárulás a világgazdaság fejlesztéséhez;
(b) a gazdasági expanzió elõmozdítása a tagállamokban és a tagállamokon
kívüli, a gazdasági fejlõdés folyamatában lévõ országokban; és
(c) a világkereskedelem expanziójának elõmozdítása sokoldalú, diszkrimináció-
mentes alapon, összhangban a nemzetközi kötelezettségekkel.
2. cikk
E célok elérésére törekedve a tagok megállapodnak, hogy mind egyénileg, mind
közösen:
(a) elõmozdítják gazdasági erõforrásaik hatékony felhasználását;
(b) tudományos és technológiai területen elõsegítik erõforrásaik kiaknázását,
ösztönzik a kutatást és elõmozdítják a szakképzést;
(c) olyan politikát követnek, amelyet a gazdasági növekedés, valamint a külsõ
és belsõ pénzügyi stabilitás biztosításának elérésére terveztek; és
elkerülik az olyan helyzetek kialakulását, amelyek veszélyeztethetnék saját
és más országok gazdaságait;
(d) erõfeszítéseket tesznek az áruk, szolgáltatások cseréje és a folyó
fizetések útjában álló akadályok csökkentésére vagy megszüntetésére,
továbbá fenntartják és bõvítik a tõkemozgások liberalizálását; és
(e) elõmozdítják a gazdasági fejlõdést mind a tagállamokban, mind a
tagállamokon kívüli, a gazdasági fejlõdés folyamatában lévõ országokban a
megfelelõ eszközök alkalmazásával, és különösen az ezen országokba történõ
tõkebeáramlással, figyelembe véve, hogy milyen fontos a gazdaságaik számára
a technikai segítségnyújtás és az exportpiacok bõvítésének biztosítása.
3. cikk
Az 1. cikkben ismertetett célok elérését és a 2. cikkben foglalt
kötelezettségvállalások teljesítését szem elõtt tartva a tagok megállapodnak,
hogy:
(a) tájékoztatják egymást és a Szervezetet a feladatok teljesítéséhez
szükséges információkról;
(b) folyamatosan konzultálnak, tanulmányokat készítenek és részt vesznek az
egyeztetett projektekben; és
(c) szorosan együttmûködnek és szükség esetén koordinálják tevékenységüket.
4. cikk
A jelen Konvenció Szerzõdõ Felei a Szervezet tagjai.
5. cikk
A Szervezet e céljainak elérése érdekében:
(a) határozatokat hozhat, amelyek - ha nincs más kikötve - valamennyi tagra
kötelezõek;
(b) ajánlásokat tehet a tagoknak; és
(c) megállapodásokat köthet a tagokkal, a tagállamokon kívüli országokkal és
nemzetközi szervezetekkel.
6. cikk
1. A határozatokat és az ajánlásokat valamennyi tag kölcsönös
megállapodásával kell meghozni, kivéve ha a Szervezet speciális esetekben
egyhangúlag másként dönt.
2. Mindegyik tagnak egy szavazata van. Ha egy tag tartózkodik a szavazástól
valamely határozat vagy ajánlás meghozatalakor, az ilyen tartózkodás nem
érvényteleníti a határozatot vagy ajánlást, amely a többi tagra érvényes, de
a tartózkodó tagra nem.
3. A határozat nem kötelezõ a tagra, amíg nem teljesültek az adott
tagországban elõírt alkotmányos eljárás követelményei. A többi tag
megállapodhat abban, hogy az ilyen határozat rájuk nézve ideiglenesen
érvényes.
7. cikk
Az összes tagból álló Tanács lesz az a szerv, ahonnan a Szervezet valamennyi
okmánya származik. A Tanács Miniszteri vagy Állandó Képviselõi ülésszakot
tarthat.
8. cikk
A Tanács minden évre egy elnököt - aki ellátja az elnöki teendõket a
miniszteri üléseken - és két alelnököt jelöl ki. Az elnök a következõ évre
újra kijelölhetõ.
9. cikk
A Tanács Végrehajtó Bizottságot és olyan segédszerveket hozhat létre, amelyek
szükségesek a Szervezet céljainak eléréséhez.
10. cikk
1. A Tanácsnak felelõs fõtitkárt a Tanács ötévi idõtartamra nevezi ki. A
munkáját egy vagy több fõtitkár-helyettes vagy segédfõtitkár segíti, akiket
a Tanács nevez ki a fõtitkár ajánlása alapján.
2. A fõtitkár az Állandó Képviselõk ülésszakának elnöke. Minden megfelelõ
módon segíti a Tanács tevékenységét, és javaslatokat terjeszthet a Tanács
vagy a Szervezet bármely más testülete elé.
11. cikk
1. A fõtitkár olyan munkatársakat nevez ki, akikre a Szervezetnek szüksége
lehet a Tanács által jóváhagyott szervezeti tervek szerint. A munkatársakra
vonatkozó szabályzatot a Tanácsnak kell jóváhagynia.
2. A Szervezet nemzetközi jellegét figyelembe véve a fõtitkár, a helyettes-
vagy segédfõtitkár és a munkatársak nem kérnek és nem fogadnak el utasítást
egyetlen tagtól vagy kormánytól vagy a Szervezeten kívüli hatóságtól sem.
12. cikk
A Tanács által megállapított feltételek esetén a Szervezet:
(a) tájékoztatást küldhet a tagállamokon kívüli országoknak vagy
szervezeteknek;
(b) kapcsolatokat létesíthet és tarthat fenn a tagállamokon kívüli országokkal
vagy szervezetekkel; és
(c) felkérheti a tagállamokon kívüli országok kormányát vagy szervezeteit,
hogy vegyenek részt a Szervezet tevékenységeiben.
13. cikk
Az 1951. április 18-i párizsi és az 1957. március 25-i római szerzõdéssel
létrehozott Európai Közösségek képviselete a Szervezetben a jelen Konvenció 1.
sz. Kiegészítõ Jegyzõkönyvében meghatározottak szerint történik.
14. cikk
1. A jelen Konvenciót az aláírók a megfelelõ alkotmányos követelményeik
szerint ratifikálják vagy fogadják el.
2. A ratifikációs vagy elfogadási okmányokat a Francia Köztársaság
Kormányánál mint az ezennel eként kijelölt letéteményes kormánynál kell
letétbe helyezni.
3. A jelen Konvenció az alábbiak szerint lép hatályba:
(a) 1961. szeptember 30. elõtt, ha valamennyi aláíró letétbe helyezi a
ratifikációs vagy elfogadási okmányokat; vagy
(b) 1961. szeptember 30-án, ha ezen idõpontig legalább 15 aláíró letétbe
helyezte az okmányait; s a Konvenció csak ezen aláírókra nézve lép hatályba;
a többi aláíróra nézve pedig akkor, amikor letétbe helyezik a ratifikációs
vagy elfogadási okmányaikat;
(c) 1961. szeptember 30. után, de legkésõbb a jelen Konvenció aláírásától
számított két éven belül lép hatályba, ha 15 aláíró letétbe helyezte az
okmányokat, és csak ezen aláíró felekre nézve lép hatályba; minden egyéb
aláíróra nézve csak akkor, ha letétbe helyezték a ratifikációs vagy
elfogadási okmányokat.
4. Minden aláíró fél, amely nem helyezte letétbe a ratifikációs vagy
elfogadási okmányát, amikor a Konvenció hatályba lép, részt vehet a
Szervezet tevékenységeiben a Szervezet és az ilyen aláíró fél közötti
megállapodásban meghatározott feltételekkel.
15. cikk
Amikor a jelen Konvenció hatályba lép, megvalósul az Európai Gazdasági
Együttmûködési Szervezet újjászervezése és céljai, szervei, jogköre és neve a
Konvencióban foglaltaknak felel meg. Az Európai Gazdasági Együttmûködési
Szervezet jogi személyisége megmarad a Szervezetben, de az Európai Gazdasági
Együttmûködési Szervezet határozatai, ajánlásai és rendeletei a Tanács
jóváhagyását igénylik ahhoz, hogy a jelen Konvenció hatálybalépése után is
érvényben maradjanak.
16. cikk
A Tanács határozatot hozhat arról, hogy bármely, a tagsággal járó
kötelezettségek teljesítésére kész kormányt felkér a jelen Konvencióhoz való
csatlakozásra. Az ilyen határozatoknak egyhangúaknak kell lenniük, feltéve,
hogy bármely adott esetben a Tanács egyhangúan határozhat a tartózkodás
megengedésérõl, amely esetben a 6. cikk rendelkezései ellenére a határozat
valamennyi tagra vonatkozik. A csatlakozás akkor lép hatályba, amikor a
csatlakozási okmányt letétbe helyezik a letéteményes kormánynál.
17. cikk
Bármely Szerzõdõ Fél beszüntetheti a jelen Konvenció rá nézve történõ alkalma-
zását, ha errõl 12 hónappal elõre értesíti a letéteményes kormányt.
18. cikk
A Szervezet székhelye Párizsban van, kivéve ha a Tanács másként határoz.
19. cikk
A Szervezet jogállását és a Szervezet, a tisztviselõi és a tagok képviselõi
elõjogait, kedvezényeit és mentességeit a jelen Konvencióhoz tartozó 2. sz.
Kiegészítõ Jegyzõkönyv határozza meg.
20. cikk
1. A Tanács által elfogadott Pénzügyi Szabályzat szerint a fõtitkár minden
évben jóváhagyásra a Tanács elé terjeszti az éves költségvetést, az
elszámolásokat és a Tanács által kért egyéb kiegészítõ költségvetéseket.
2. A Szervezetnek a Tanács által egyeztetett általános költségeit a Tanács
által meghatározott skála szerint kell felosztani. Az egyéb költségeket a
Tanács által meghatározott alapon kell finanszírozni.
21. cikk
A ratifikációs, elfogadási vagy csatlakozási okmány vagy megszüntetési
értesítés kézhezvétele után a letéteményes kormány errõl tájékoztatja az
összes Szerzõdõ Felet és a Szervezet fõtitkárát.
AMELYNEK HITELÉÜL alulírott meghatalmazottak a kellõ felhatalmazás alapján
aláírták a jelen Konvenciót.
KÉSZÜLT Párizsban, ezerkilencszázhatvan december tizennegyedikén, angol és
francia nyelven - mindkét szöveg azonos érvényû - egy példányban, amelyet a
letéteményes kormánynál helyeznek letétbe, amely kormány a hitelesített példá-
nyokat megküldi valamennyi aláírónak.
1. SZ. KIEGÉSZÍTÕ JEGYZÕKÖNYV
A GAZDASÁGI EGYÜTTMÛKÖDÉSI
ÉS FEJLESZTÉSI SZERVEZETRÕL SZÓLÓ
K O N V E N C I Ó H O Z
A Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezetrõl szóló Konvenció
ALÁÍRÓI:
MEGÁLLAPODTAK a következõkben:
1. Az 1951. április 18-i párizsi és az 1957. március 25-i római szerzõdéssel
megalapított Európai Közösségek képviseletét a Gazdasági Együttmûködési és
Fejlesztési Szervezetben e szerzõdések intézményi rendelkezései szerint
kell meghatározni.
2. Az Európai Gazdasági Közösség Bizottsága és az Európai Atomenergia Közösség
Bizottsága, valamint az Európai Szén- és Acélközösség Fõhatósága részt vesz
a Szervezet munkájában.
AMELYNEK HITELÉÜL alulírott meghatalmazottak a kellõ felhatalmazás alapján
aláírták a jelen Jegyzõkönyvet.
KÉSZÜLT Párizsban, ezerkilencszázhatvan december tizennegyedikén, angol és
francia nyelven - mindkét szöveg azonos érvényû - egy példányban, amelyet a
Francia Köztársaság Kormányánál helyeznek letétbe, s a letéteményes megküldi a
hitelesített példányokat valamennyi aláírónak.
2. SZ. KIEGÉSZÍTÕ JEGYZÕKÖNYV
A GAZDASÁGI EGYÜTTMÛKÖDÉSI
ÉS FEJLESZTÉSI SZERVEZETRÕL SZÓLÓ
K O N V E N C I Ó H O Z
A Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezetrõl (a továbbiakban: a
"Szervezet") szóló Konvenció ALÁÍRÓI;
MEGÁLLAPODTAK a következõkben:
A Szervezet jogállását és a Szervezet, a tisztviselõi és a tagok képviselõi
elõjogait, kedvezményeit és mentességeit az alábbiak szerint határozzák meg:
a) az 1948. április 16-i Európai Gazdasági Együttmûködési Konvenció Szerzõdõ
Feleinek területén a jogállást, az elõjogokat, kedvezményeket és
mentességeket az ezen Konvenció 1. sz. Kiegészítõ Jegyzõkönyve határozza
meg;
b) Kanadában a jogállást, az elõjogokat, a kedvezményeket és a mentességeket
Kanada Kormánya és a Szervezet között elfogadott, a jogállásra, az
elõjogokra, kedvezményekre és mentességekre vonatkozó megállapodások vagy
intézkedések határozzák meg;
c) az Egyesült Államokban a jogállást, az elõjogokat, kedvezményeket és
mentességeket a nemzetközi szervezetek mentességérõl szóló törvény szerint
az 1950. június 27-i 10133. sz. végrehajtási utasítás határozza meg; és
d) másutt a jogállást, az elõjogokat, kedvezményeket és mentességeket az
érintett kormány és a Szervezet között elfogadott, a jogállásról, az
elõjogokról, kedvezményekrõl és mentességekrõl szóló megállapodás vagy
intézkedés határozza meg.
AMELYNEK HITELÉÜL alulírott meghatalmazottak a kellõ felhatalmazás alapján
aláírták a jelen Jegyzõkönyvet.
KÉSZÜLT Párizsban, ezerkilencszázhatvan december tizennegyedikén, angol és
francia nyelven - mindkét szöveg azonos érvényû - egy példányban, amelyet a
Francia Köztársaság Kormányánál helyeznek letétbe, s a letéteményes megküldi a
hitelesített példányokat valamennyi aláírónak.
JEGYZÕKÖNYV
AZ 1948. ÁPRILIS 16-I EURÓPAI GAZDASÁGI
EGYÜTTMÛKÖDÉSI KONVENCIÓ
FELÜLVIZSGÁLATÁRÓL
A Belga Királyság, a Dán Királyság, a Francia Köztársaság, a Görög Királyság,
a Holland Királyság, Írország, az Izlandi Köztársaság, a Luxemburgi
Nagyhercegség, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyság, a Német
Szövetségi Köztársaság, a Norvég Királyság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák
Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Spanyolország, a Svájci Államszövetség, a
Svéd Királyság és a Török Köztársaság Kormánya mint az 1948. április 16-i
Európai Gazdasági Együttmûködési Konvenció (a továbbiakban: "Konvenció")
Szerzõdõ Felei és az Európai Gazdasági Együttmûködési Szervezet tagjai;
ARRA TÖREKEDVE, hogy újra meghatározzák a Szervezet céljait, szerveit és
jogkörét, és hogy Kanada és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya az
újjászervezett Szervezet tagjává váljon,
MEGÁLLAPODTAK a következõkrõl:
1. cikk
A Konvenciót felül kell vizsgálni, és ennek következtében fel kell váltani a
mai napon aláírásra kerülõ, a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési
Szervezetrõl szóló Konvencióval.
2. cikk
1. A jelen Jegyzõkönyv a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési
Szervezetrõl szóló Konvencióval együtt lép hatályba.
2. A Konvenció a jelen Jegyzõkönyvet aláíró bármely fél vonatkozásában
hatályát veszti, amikor a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési
Szervezetrõl szóló Konvenció hatályba lép.
AMELYNEK HITELÉÜL alulírott meghatalmazottak a kellõ felhatalmazás alapján
aláírták a jelen Jegyzõkönyvet.
KÉSZÜLT Párizsban, ezerkilencszázhatvan december tizennegyedikén, angol és
francia nyelven - mindkét szöveg azonos érvényû - egy példányban, amelyet a
Francia Köztársaság Kormányánál helyeznek letétbe, s a letéteményes megküldi a
hitelesített példányokat valamennyi aláírónak."
A TANÁCS HATÁROZATA, AMELYBEN FELKÉRI
MAGYARORSZÁGOT, HOGY CSATLAKOZZON A GAZDASÁGI
EGYÜTTMÛKÖDÉSI ÉS FEJLESZTÉSI SZERVEZET
KONVENCIÓJÁHOZ
(A Tanács 872. ülése 1996. március 28-án elfogadta.)
A TANÁCS
Figyelembe véve a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezetrõl 1960.
december 14-én kötött Konvenciót (a továbbiakban: a "Konvenció") és különösen
5.a) és 16. cikkét;
Figyelembe véve a Magyar Köztársaság Kormánya 1996. március 20-i nyilatkozatát
a szervezetbeli tagsággal járó kötelezettségeknek a Magyar Köztársaság által
történõ elfogadásáról;
Figyelembe véve a Szervezetnek biztosított elõjogokról és mentességekrõl a
Magyar Köztársaság Kormánya és a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési
Szervezet között Párizsban 1995. június 13-án aláírt Megállapodást;
Figyelembe véve a Környezetvédelmi Bizottság következtetéseit [C(96)37], a
Pénzügyi Bizottság véleményét [C(96)23] és a Tõkemozgások és Láthatatlan
Tranzakciók Bizottság és a Nemzetközi Befektetések és Multinacionális Társasá-
gok Bizottság jelentését [C(96)19];
Tekintetbe véve, hogy Magyar Köztársaság Kormánya kész vállalni a
szervezetbeli tagsággal járó kötelezettségeket;
AZ ALÁBBI HATÁROZATOT HOZZA:
Magyarországot felkéri a Konvencióhoz való csatlakozásra a fenti
Nyilatkozatban javasolt feltételekkel.
**
Elfogadva azt a tanácsi határozatot, amely felkéri Magyarországot, hogy
csatlakozzon a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezet
Konvenciójához, az összefoglaló jelentésben a Tanács az alábbi bejegyzést
hagyta jóvá:
A TANÁCS:
a) tudomásul vette a fõtitkár C[96]56 tájékoztatóját Magyarország
felkérésérõl, hogy csatlakozzon az OECD-rõl szóló Konvencióhoz,
b) tudomásul vette Magyarország ipari és kereskedelmi minisztere 1996.
március 20-i levelét /a C(69)56 melléklete/;
c) felhatalmazza a fõtitkárt, hogy a Szervezet nevében írja alá a
Megállapodást Magyarország felkérésérõl, hogy csatlakozzon az OECD-rõl szóló
Konvencióhoz;
d) utasította a fõtitkárt, tájékoztassa a Magyar Köztársaság Kormányát a
Mûködési Szabályzat 18. a) i) szabálya szerinti minden határozatról, amelyet
a Tanács hozhat a Magyarországot az OECD-hez való csatlakozásra felkérõ
tanácsi határozat dátuma és a Konvencióhoz való csatlakozásról szóló okmány
Magyarország részérõl történõ letétbe helyezésének dátuma között;
e) egyetértett azzal, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya hatvan napon belül
értesítse a szervezetet, hajlandó-e csatlakozni a fenti d/ pontban
hivatkozott határozatokhoz, és hogy ha a Magyar Köztársaság Kormánya nem
hajlandó csatlakozni valamely határozathoz, vagy ha fenntartásai vannak,
vagy megjegyzéseket javasol, a kérdést a Tanács elé kell terjeszteni;
Magyarországot nem kötelezi semmilyen határozat, ha nem jelzi készségét az
ilyen határozathoz való csatlakozásra; ez a pont nem vonatkozik a Szervezet
költségvetését érintõ határozatokra, amelyek kötelezõek lesznek
Magyarországra a csatlakozás után;
f) határozatot hozott, felkéri a Magyar Köztársaság Kormányát, hogy küldjön
megfigyelõt a Tanács és a Szervezet más szervei minden tagország számára
nyitott üléseire, amíg Magyarország a Szervezet tagjává nem válik.
Készült Párizsban, 1996. március 29-én, angol és francia nyelven.
A Magyar Köztársaság A Gazdasági Együttmûködési és
Kormánya nevében Fejlesztési Szervezet nevében
Dunai Imre Jean-Claude Paye
ipari és kereskedelmi miniszter fõtitkár
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYÁNAK NYILATKOZATA A
GAZDASÁGI EGYÜTTMÛKÖDÉSI ÉS FEJLESZTÉSI
SZERVEZETBEN VALÓ TAGSÁGGAL KAPCSOLATOS, A MAGYAR
KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÁLTAL ELFOGADOTT
KÖTELEZETTSÉGEKRÕL
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA:
Figyelembe véve a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezetrõl szóló
1960. december 14-i Konvenciót (a továbbiakban: "Konvenció") és a Konvenció 1.
és 2. számú Kiegészítõ Jegyzõkönyvét;
Figyelembe véve a Konvenció 16. cikkét, amely kimondja, hogy a Szervezet
Tanácsa felkérhet bármely kormányt, amely felkészült arra, hogy vállalja a
tagsággal járó kötelezettségeket a Konvencióhoz való csatlakozás céljából;
KIJELENTI a következõket:
ÁLTALÁNOS CSATLAKOZÁSI NYILATKOZAT
1. A Magyar Köztársaság (a továbbiakban: Magyarország) a Konvencióhoz való
csatlakozásról szóló okmány letétbe helyezésével vállalja a Szervezetben
való tagsággal járó kötelezettségeket, elfogadja a Szervezet Elõkészítõ
Bizottsága 1960. decemberi jelentésébõl következõ nézeteket és célokat, és
csatlakozik a Szervezet azon okmányaihoz, amelyek e letétbe helyezés
idõpontjában hatályban vannak, kivéve ha mást irányoz elõ a jelen
Nyilatkozat, a mellékleteit is beleértve.
MAGYARORSZÁGRA NEM ALKALMAZHATÓ OECD DOKUMENTUM
2. A beterjesztett javaslat szerint az alábbi okmány nem vonatkozhat
Magyarországra:
A Tanács ajánlása a tagországok számára a hajózási politika közös elveire
[C(87)11/végsõ]
EGYES OECD DOKUMENTUMOKRA VONATKOZÓ MEGJEGYZÉSEK
3. A Magyar Köztársaság az alábbi megjegyzéseket kívánja tenni bizonyos
dokumentumokkal kapcsolatban, amelyekhez csatlakozni kíván:
Liberalizációs Kódexek
Magyarország elfogadja a Folyó Láthatatlan Mûveletek Liberalizálási Kódexe és
a Tõkemozgások Liberalizálási Kódexe céljait, és kész elfogadni az ezekbõl
eredõ jogokat, kötelezettségeket és kötelezettségvállalásokat. Magyarország a
két kódex 2. cikkének b. pontja szerint fenntartásokat javasol. E fenntartások
szövegét a jelen Nyilatkozat 1. és 2. melléklete ismerteti. Ami az OECD két
liberalizációs kódexét illeti, a Kormánynyilatkozatban Magyarország elfogadja
a kódexekben megfogalmazott jogokat és kötelezettségeket és kiterjeszti a
kódexek területére vonatkozó mindazon liberalizációs intézkedést az összes
OECD-tagországra, amely az Európai Unióval kötött társulási megállapodásban
szerepel és nem diszkriminál az OECD-tagországok tekintetében, amennyiben a
társulási megállapodásban szereplõ védelmi záradék alkalmazására kerülne sor.
Magyarország engedélyezi, hogy magyar állampolgárok az OECD-tagországok által
kibocsátott államkötvényeket, valamint az OECD-tagországokban bejegyzett
vállalatok kötvényeit vásárolhassák, ahogy az 1. sz. Mellékletben szerepel.
Nem késõbb, mint 1997. december 31-ig lehetõvé teszi a külföldiek számára
fiókok alapítását a pénzügyi szektorban is, a kódexek elõírásainak megfelelõ
feltételek mellett. Amint az az 1. számú Mellékletben szerepel, Magyarország
megerõsíti, hogy célul tûzi ki a fennmaradó tõkeszabályozás teljes eltörlését
az elkövetkezõ 3-4. évben.
Nemzetközi Beruházás
Magyarország megerõsíti csatlakozását a OECD-tagországok Kormányai által 1976.
június 21-én elfogadott és 1979. június 13-án, 1984. május 17-én és 1991.
június 4-5-én módosított, a Nemzetközi Befektetésekrõl és a Multinacionális
Vállalatokról szóló Nyilatkozathoz, valamint az abból eredõen vállalt
kötelezettségek teljesítéséhez. Magyarország javasolja a nemzeti elbánás
alóli bizonyos kivételek megszüntetését és a jelen Nyilatkozat 3.
mellékletében ismertetett lista fenntartását. A nemzeti elbánás elvét
alkalmazza az állami vállalatok privatizációjára és a privatizált vállalatok
részvényeivel kapcsolatos tranzakciókra.
Környezetvédelem
A Tanács határozat-ajánlása a jelenlegi vegyi anyagok rendszeres vizsgála-
táról [C(87)90(végsõ)]
A Tanács határozat-ajánlása a jelenlegi vegyi anyagok kooperatív vizsgá-
latáról és a kockázat csökkentésérõl [C(90)163/végsõ]
Észrevétel:
A mérgezõ vegyi anyagokra vonatkozó 1985-ös kormányhatározat és az
Egészségügyi Minisztérium ezzel kapcsolatos 1988. évi végrehajtási utasítása
kiterjed a Tanács ezen, az emberi egészség aspektusait érintõ okmányaira.
A vegyi anyagokról és készítményekrõl szóló 1996 végéig elfogadásra kerülõ új
törvény biztosítani fogja, hogy e határozat-ajánlásoknak Magyarország teljes
mértékben megfeleljen.
1997-ben új kormányrendeletet fognak elfogadni a környezetnek és az emberi
egészségnek a vegyi anyagok által okozott kockázat felmérésérõl és
csökkentésérõl.
A Tanács határozata a határon túli károk okozására képes balesetekkel
kapcsolatos információcserérõl[C(88)84 (végsõ)]
A Tanács határozat-ajánlása a közvélemény tájékoztatásáról és a közönség
részvételérõl a veszélyes anyagokkal összefüggõ balesetek megaka-
dályozásával és azokra való reagálással kapcsolatos döntéshozatali
eljárásokban [C(88)85 (végsõ)]
Észrevétel:
Magyarország kétoldalú megállapodásokat kötött a szomszédos országokkal a
vízszennyezéssel, többek között a vegyi anyagok okozta balesetekkel
kapcsolatos információcserérõl.
Az 1996 folyamán elfogadásra kerülõ polgári védelmi törvény és a katasztrófa
megelõzésérõl szóló törvény foglalkozik a vegyi anyagok okozta balesetek
megelõzésével és az azokra való felkészüléssel és reagálással. Ez magában
foglalja a közvélemény tájékoztatását és a közönség részvételét a veszélyes
anyagokkal kapcsolatos balesetek megelõzésével és az azokra való reagálással
összefüggõ döntéshozatali folyamatokban.
Az ipari balesetek határon túli hatásairól szóló Konvenció utómunkálataiként
Regionális Koordinációs Irodát létesítenek Magyarországon 1996-ban azzal a
céllal, hogy megerõsítsék a vegyi balesetekkel kapcsolatos információcserét a
szomszédos országokkal.
A Tanács határozat-ajánlása a veszélyes hulladékok határon túli
mozgásáról[C(83)180 (végsõ)]
A Tanács határozat-ajánlása a veszélyes hulladékok exportjáról az OECD-
térségbõl[C(86)64 (végsõ)]
A Tanács határozata a veszélyes hulladékok határon túli mozgásáról [C(88)90
(végsõ), módosítva]
Észrevétel:
Magyarország részt vesz a veszélyes hulladékok határon túli mozgásának és
elhelyezésének ellenõrzésével foglalkozó Bázeli Konvencióban, amely rögzíti
ezen okmányok fõ tételeit. A hatályos jogszabályok részben fedik ezeket a
határozat-ajánlásokat.
Az 1996-ban elfogadásra kerülõ hulladékgazdálkodási törvény biztosítja a
kereteket a veszélyes és a nem veszélyes hulladékok kezelésének
szabályozásához. Ezen túlmenõen a veszélyes hulladékokról szóló új
kormányhatározat lép hatályba 1996-ban. A hulladékokra új kódexrendszert
vezetnek be 1997-ben. E szabályozás teljes mértékben átfogja ezeket a
határozatokat.
A Tanács határozat-ajánlása a hulladékok határon túli mozgásának csök-
kentésérõl [C(90)178/végsõ]
Észrevétel:
A jelenlegi szabályozás nem fedi teljesen ezt a határozat-ajánlást.
A hulladékgazdálkodási törvény és a Nemzeti Környezetvédelmi Program - mind-
kettõt 1996-ban fogadják el - formálisan elõmozdítja az önellátást a végsõ
elhelyezésre szolgáló hulladékok terén.
A hulladékkezelési törvény teljes mértékben fedi a jelen határozat-ajánlást.
A Tanács határozata a visszanyerésre szánt veszélyes hulladékok
országhatárokon keresztül történõ szállításának ellenõrzésérõl
[C(92)39/végsõ, módosítva]
Észrevétel:
Jelenleg az OECD-ben a zöld és sárga listán szereplõ, a magyar határt átlépõ
bizonyos hulladékokhoz írásos engedély szükséges. 1996-ban a veszélyes
hulladékokról szóló új rendelet árnyaltabb megközelítést tesz lehetõvé az e
határozatban foglalt hulladékok ellenõrzése terén, az OECD háromszintû
rendszere szerint. A magyar hatóságok folyamatosan tájékoztatják a Titkárságot
az ilyen változásokról.
Pénzpiacok
A Tanács ajánlása a nemzetközi értékpapír-kibocsátásról [C(71)176/végleges]
Észrevétel:
A külföldiek pénzügyi befektetései egyedi engedélyezés tárgyát képezik. A nem
bank pénzintézetek részt vehetnek értékpapír-kibocsátó szindikátusokban és
értékesítési csoportokban, de a bankok nem vehetnek részt ilyen
tevékenységekben sem Magyarországon, sem külföldön, az egyes értékpapírok
nyilvános forgalombahozataláról, valamint az értékpapírtõzsdérõl szóló 1990.
évi VI. törvény szerint.
A Tanács ajánlása az olyan korlátozások felülvizsgálatáról, amelyeket a
tagországok rónak ki a nem jegyzett értékpapírokba való portfolio befek-
tetésekre [C(74)61/végsõ]
Észrevétel:
A külföldiek portfolio befektetései engedélykötelesek. A biztosítóintézetekrõl
és a biztosítási tevékenységrõl szóló 1995. évi XCVI. törvény korlátokat szab
az intézményi befektetõk tartalékaiból finanszírozott befektetéseknek.
Adóügyek
A Tanács ajánlása, amely módosítja a Tanács jövedelemadó és nyereségadó
minta konvenciójáról szóló ajánlása mellékletét [C(95)132/végleges]
Észrevételek az adó minta konvencióhoz:
Az 5. cikk 6. pontjával kapcsolatban Magyarország véleménye az, hogy az ügynök
- akár bizományos, akár nem - független státusszal rendelkezzen a Konvenció
értelmében.
Fenntartások az adó minta konvencióhoz:
- A 8. cikk szerint Magyarország csatlakozik Ausztrália és Kanada
fenntartásához, amely szerint fenntartják a jogot ahhoz, hogy nemzetközi
forgalomból származó nyereségként adóztathassák azt a nyereséget, amely egy
adott ország egy adott helyén fedélzetre vett utasok és rakomány ugyanezen
országon belül egy másik helyre történõ szállításából keletkezik.
- A 9. cikkel kapcsolatban Magyarország fenntartja magának a jogot a 2.
bekezdés felvételére a tárgyalásoktól függõen és csatlakozik
Franciaországnak e bekezdéshez fûzött fenntartásához.
- A 11. cikkel kapcsolatban Magyarország fenntatja magának a lehetõséget a
kamat forrásország általi megadóztatására.
- A 12. cikkel kapcsolatban Magyarország csatlakozik Kanada fenntartásához,
mely szerint a 2. bekezdés kiegészítendõ az alábbi szavakkal "ipari,
kereskedelmi vagy tudományos berendezések használatáért vagy használatának
jogáért".
Turizmus
A Tanács határozat-ajánlása a nemzetközi turizmus politikáról
[C(85)165/végsõ, módosítva]
I. Melléklet
Különvélemény a b)i) pothoz:
Az adó- és vámmentes import keretei: 5 liter sör.
II. Melléklet
Észrevétel az a) ponthoz:
A turisták számára vízumkötelezettség áll fenn, kivéve ha mást ír elõ
Magyarország és a származási országok között megkötött nemzetközi szerzõdés. A
vízumok a lehetõ legegyszerûbben és késedelem nélkül beszerezhetõek, de nem
lehet garantálni, hogy a vízum-kibocsátási díj nem haladja meg az
adminisztrációs költségeket a kölcsönösségtõl függõen. Magyarország általában
egyszeri belépési vízmokat ad ki, de kérésre többszöri belépésre is ad
vízumot.
Észrevétel a b) ponthoz:
Repülõtéri illetéket kivetnek, de beépítik a jegy árába.
4. Abban az esetben, ha Magyarország mégis tartózkodni kívánna, vagy
megjegyzése lenne a Szervezet bármely, a fenti 3. paragrafusban esetleg
figyelmetlenségbõl nem említett okmányával kapcsolatban, Magyarország az
ügyet a Szervezet Tanácsa elé viszi döntéshozatalra, vagy más megfelelõ
intézedésre a Csatlakozási Okmány letétbe helyezésének napjától számított
tizenkét hónapon belül.
MINISZTERI NYILATKOZATOK
5. Magyarország osztja az OECD keretében elfogadott miniszteri
nyilatkozatokban a tagállamok által kifejezett politikai célokat, és
hajlandó csatlakozni a 4. Mellékletben említettekhez.
RÉSZVÉTEL BIZONYOS TEVÉKENYSÉGEKBEN ÉS
SZERVEZETEKBEN
6. Magyarországnak szándékában van részt venni az 5. mellékletben említett,
korlátozott számú tagok részére szolgáló, érdeklõdésre számot tartó
tevékenységekben és szervezetekben. Magyarország megvizsgálja a további
részvételt a korlátozott számú tagországok számára közös érdeklõdést
jelentõ, vagy speciális tevékenységi területekkel kapcsolatos egyéb
programokban.
KORÁBBI MEGÁLLAPODÁSOK MEGSZÛNÉSE
7. Mivel Magyarország a Konvencióhoz való csatlakozása napjától jogosult
arra, hogy részt vegyen a Vegyi Anyagok Ellenõrzésével kapcsolatos Speciális
Program, a Nemzetközi Befektetések és Multinacionális Vállalatok Bizottsága,
a Fenntartható Agrárrendszereknek a Biológiai Források Kezelésével kapcsola-
tos Együttmûködési Kutatási Programja, valamint más bizottságok munkájában,
a Szervezet más tagjaival egyenlõ feltételekkel, Magyarország az OECD-hez
való csatlakozása napjától kezdve megszüntnek tekinti a Szervezet és
Magyarország között Magyarországnak e szervezetekben való részvételével
összefüggõ, az 1994. február 16-i, 1994. április 11-i és 1994. október 31-i
levélváltásban formalizált megállapodásokat.
1. sz. Melléklet
Fenntartások a tõkemozgások liberalizálási kódexével kapcsolatban
"A" lista, Közvetlen beruházások:
I/A
- Az érintett országban, a külföldiekre vonatkozóan.
Észrevétel: A fenntartás csak a külföldiekre vonatkozik.
i) Belföldi légiforgalomra engedély csak magyar többségi tulajdonú és
ellenõrzésû vállalatok számára adható ki.
ii) Engedély a nemzetközi vizeken való hajózáshoz csak magyar többségi
tulajdonú, vagy magyarok által ellenõrzött cégek számára adható ki,
kivéve ha mást írnak elõ Magyarország kétoldalú megállapodásai.
iii) Külföldi vállalatok fiókalapításai. E fenntartás alkalmazása 1997.
december 31-én megszûnik.
"B" lista, Ingatlan mûveletek:
III/A1
és B/1. -- Az érintett országban a külföldiek által történõ építés vagy
vásárlás.
-- Belföldiek által külföldön történõ építés vagy vásárlás.
"A" lista Értékpapír mûveletek a tõkepiacokon:
IV/B1
és 2,
C1, D1 -- A hazai tõkepiacon külföldi értékpapírok zártkörû vagy nyilvános
kibocsátása.
Megjegyzés: E fenntartás 1996. július 1-jén hatályát veszti az
OECD-tagországok által kibocsátott államkötvények és a legmagasabb
hitelminõsítéssel rendelkezõ, OECD-tagországokban bejegyzett
vállalatok által kibocsátott értékpapírokat illetõen, valamint
1996. december 31-én a befektetési kategóriájú adósnak minõsített,
OECD-tagországokban bejegyzett vállalatok által kibocsátott
értékpapírok vonatkozásában.
- Külföldi értékpapírok bevezetése elismert hazai értékpapírpiacon.
Megjegyzés: E fenntartás 1996. július 1-jén hatályát veszti az
OECD-tagországok által kibocsátott államkötvények és az OECD-
tagországokban bejegyzett, legmagasabb hitelminõsítéssel rendelkezõ
vállalatok által kibocsátott értékpapírokat illetõen, továbbá
hatályát veszti 1996. december 31-én a befektetési kategóriájú
adósnak minõsített, OECD-tagországokban bejegyzett vállalatok által
kibocsátott értékpapírok vonatkozásában.
- Külföldiek vásárlásai az érintett országban.
Megjegyzés: A fenntartás csak az egy évnél rövidebb hátralévõ
lejárattal rendelkezõ hitelviszonyt megtestesítõ értékpapírokra
vonatkozik. A fenntartás alkalmazása 1996. július 1-én megszûnik.
- Belföldiek vásárlásai.
Megjegyzés: E fenntartás 1996. júlus 1-jén hatályát veszti az OECD-
tagországok által kibocsátott állampapírok és az OECD-
tagországokban bejegyzett, legmagasabb hitelminõsítéssel rendelkezõ
vállalatok által kibocsátott értékpapírokat illetõen, valamint
1996. december 31-én a befektetési kategóriájú adósnak minõsített,
OECD-tagországokban bejegyzett vállalatok által kibocsátott
értékpapírokra.
B lista Pénzpiaci mûveletek
V/A1
és A2, - Belföldi értékpapírok és más eszközök zártkörû vagy nyilvános
B1 és 2, kibocsátása külföldi pénzpiacon.
C1, C3
és 4, Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik a devizafelhatalmazás-
D1, D3 sal rendelkezõ belföldi pénzintézetek zártkörû kibocsátásaira.
és 4
- Belföldi értékpapírok és egyéb eszközök bevezetése elismert külföldi
pénzpiacra.
- Külföldi értékpapírok és egyéb eszközök belföldi pénzpiacon zártkörû
vagy nyilvános kibocsátása.
- Külföldi értékpapírok és egyéb eszközök bevezetése elismert hazai
pénzpiacra.
- Külföldiek pénzpiaci értékpapír vásárlása az érintett országban.
- Külföldiek kölcsönnyújtásai egyéb pénzpiaci eszközökkel az érintett
országban.
- Külföldiek kölcsönfelvételei egyéb pénzpiaci eszközökkel az érintett
országban.
- Belföldiek pénzpiaci értékpapír vásárlásai külföldön.
Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik a devizafelhatalmazással
rendelkezõ pénzintézetek saját számlára történõ, meghatározott
keretek közötti vásárlásaira.
- Belföldiek külföldi kölcsönnyújtásai egyéb pénzpiaci eszközökkel.
Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik a devizafelhatalmazással
rendelkezõ pénzintézetek 1 évnél rövidebb lejáratú, meghatározott
keretek közötti kölcsönnyújtási tevékenységére.
- Belföldiek kölcsönfelvételei egyéb pénzpiaci eszközökkel külföldön.
Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik a devizafelhatalmazással
rendelkezõ pénzintézetek kölcsönfelvételeire.
B lista, Egyéb mûveletek átruházható eszközökkel és nem értékpapírosított
VI/A1 követelésekkel:
és 2,
B1 és 2, - Belföldi eszközök és követelések külföldi pénzpiacon
zártkörben
C1, C3 vagy nyilvánosan történõ kibocsátása.
D1 és 3
- Belföldi eszközök és követelések bevezetése elismert külföldi
pénzpiacra.
- Belföldi pénzpiacon külföldi eszközök és követelések zártkörû vagy
nyilvános kibocsátása.
- Külföldi eszközök és követelések bevezetése elismert belföldi
pénzpiacra.
- Külföldiek vásárlása az érintett országban.
- Külföldiek cseremûveletei más eszközökre az érintett országban.
- Belföldiek külföldi vásárlásai.
Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik az alábbiak megvásárlására:
i) Devizafelhatalmazással rendelkezõ pénzintézetek saját számlára
történõ, meghatározott keretek közötti, 1 évnél rövidebb
lejáratú küföldi eszközök és követelések megvásárlása;
ii) Külföldi részvényeket megtestesítõ átruházható eszközök,
továbbá a külföldi közvetlen beruházás kritériumainak megfelelõ
egyéb, osztalékra is jogosító értékpapírokat képviselõ eszközök
megvásárlása;
iii) Olyan külföldi átruházható eszközök megvásárlása, amelyek
OECD-tagországok által kibocsátott állampapírokat és az OECD-
tagországokban bejegyzett, legmagasabb hitelmi-nõsítéssel
rendelkezõ vállalatok által kibocsátott tõkepiaci értékpapírokat
testesítenek meg, 1996. július 1-tõl, valamint amelyek a
befektetési kategóriájú adósnak minõsített, OECD-tagországokban
bejegyzett vállalatok által kibocsátott tõke-piaci
értékpapírokat testesítenek meg, 1996. december 31-tõl.
- Belföldiek cseremûveletei más eszközökre külföldön:
Megjegyzés: E fenntartás nem vonatkozik a devizafelhatalmazással
rendelkezõ pénzintézetek saját számlás tevékenységére.
A lista, Mûveletek kollektív befektetési értékpapírokkal
VII/A1
és 2, - Belföldi kollektív befektetési értékpapírok zártkörû vagy nyilvános
1 és 2 kibocsátása külföldi értékpapírpiacon
C1, D1
Megjegyzés: A fenntartás csak a nyílt végû befektetési alap
jegyeire vonatkozik.
- Belföldi kollektív befektetési értékpapírok bevezetése elismert
külföldi értékpapírpiacra.
Megjegyzés: A fenntartás csak a nyílt végû befektetési alap
jegyeire vonatkozik.
- Külföldi kollektív befektetési értékpapírok zártkörû vagy nyilvános
kibocsátása belföldi értékpapírpiacon.
- Külföldi kollektív befektetési értékpapírok bevezetése elismert
hazai értékpapírpiacra.
- Külföldiek vásárlásai az érintett országban.
Megjegyzés: A fenntartás csak a nyílt végû befektetési alap
jegyeire vonatkozik.
- Belföldiek vásárlása külföldön.
B lista Nemzetközi kereskedelmi ügyletekhez vagy nemzetközi szolgáltatá-
VIII(ii) sokhoz közvetlenül kapcsolódó hitelek, olyan esetekben, amikor bel-
/B földiek nem vesznek részt a mögöttes kereskedelmi vagy szolgáltatá-
si ügyletekben.
- Belföldiek által külföldieknek nyújtott hitelek.
Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik a devizafelhatalmazással
rendelkezõ pénzintézetek által meghatározott keretek közötti, 1
évnél rövidebb lejáratú, devizában nyújtott hiteleire.
B lista, Pénzügyi hitelek és kölcsönök
IX/A,B
-- Külföldiek által belföldieknek nyújtott hitelek és kölcsönök.
Megjegyzés: A fenntartás csak a következõkre vonatkozik:
i) Belföldieknek 1 évnél rövidebb lejáratra nyújtott hitelek és
kölcsönök, ha azokat nem devizafelhatalmazással rendelkezõ
pénzintézetek nyújtják.
ii) Legalább 50 millió USD összegû hitelek és kölcsönök, amelyek
felvétele legfeljebb 3 hónappal elhalasztható.
-- Belföldiek által külföldieknek nyújtott hitelek és kölcsönök.
Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik a devizafelhatalmazással
rendelkezõ pénzintézetek által, meghatározott keretek között, 1
évnél rövidebb lejárattal, devizában nyújtott hitelekre.
A lista, A nemzetközi kereskedelemhez, nemzetközi láthatatlan folyó mûvele-
X(ii)/A2 tekhez, a nemzetközi tõkemûveletekhez közvetlenül nem kapcsolódó
esetekben, vagy ahol belföldi nem vesz részt a mögöttes külföldi mûve-
letekben kezesség, garancia és pénzügyi támogatást nyújtva.
-- Belföldiek által külföldiek számára nyújtott kezesség és garancia.
Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik a következõkre:
i) Vámokkal kapcsolatos kezesség.
ii) Devizafelhatalmazással rendelkezõ pénzintézetek által nyújtott
kezesség és garancia.
B lista, A nemzetközi kereskedelemhez, nemzetközi láthatatlan folyó mûvele-
X(II)/B2 tekhez, a nemzetközi tõkemûveletekhez közvetlenül nem kapcsolódó
esetekben, vagy ahol belföldi nem vesz részt a mögöttes külföldi mûv
eletekben kezesség, garancia és pénzügyi támogatást nyújtva.
-- Belföldiek által külföldiek javára nyújtott pénzügyi támogatás.
Megjegyzés: E fenntartás nem vonatkozik a devizafelhatalmazással
rendelkezõ pénzintézetek által nyújtott pénzügyi támogatási
eszközökre.
A lista, Betétszámla mûveletek:
XI/AI
-- Külföldiek betétszámla mûveletei belföldi pénznemben belföldi
pénzintézeteknél.
Észrevétel: A fenntartás csak "a nem konvertibilis forintszámlák-
ról" devizára való átváltásra és külföldre történõ átutalásokra
vonatkozik. Az engedélyezett folyó vagy tõkemûveletekbõl származó
bevétel szabadon elhelyezhetõ konvertibilis forintszámlán és ezt
követõen átváltható devizára és külföldre utalható.
B lista, Betétszámlamûveletek:
XI/B1
és 2 -- Belföldiek számlamûveletei belföldi pénznemben külföldi pénz
intézeteknél.
-- Belföldiek számlamûveletei devizában külföldi pénzintézeteknél.
Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik a devizafelhatalmazással
rendelkezõ pénzintézetekre, a külföldön dolgozó belföldiekre és
egyéb engedélyezett esetekre.
B lista, Devizamûveletek:
XII/B1
és 2 -- Belföldiek devizavásárlása külföldön belföldi pénznem ellenében.
Megjegyzés: A fenntartás csak a 200 ezer Ft-ot meghaladó, semmilyen
meghatározott mögöttes mûvelethez nem kapcsolódó vásárlásokra
vonatkozik.
-- Belföldiek devizaeladása külföldön belföldi pénznem ellenében.
Megjegyzés: A fenntartás csak a külföldön megszerzett devizára
vonatkozik, amelyet haza kell utalni, kivéve a meghatározott
eseteket.
2. Melléklet
Fenntartások a Folyó Láthatatlan Mûveletek Liberalizálási
Kódexével kapcsolatban
C/2.. A belföldi viziutakon történõ árufuvarozás, a charterjáratokat is
beleértve.
Megjegyzés: A fenntartás csak a part menti hajózásra vonatkozik.
C/3.. Közúti személy- és árufuvarozás, a charterjáratokat is beleértve.
Megjegyzés: A fenntartás csak a következõ mûveletekre vonatkozik:
a) személyforgalomra:
-- felszállás vagy leszállás biztosítása nemzetközi utazásnál,
-- személyszállítás az országon belül.
b) árufuvarozásra:
-- tranzit,
-- nemzetközi szállítás,
-- nemzetközi gyûjtõszállítás,
-- fuvarozás az országon belül.
D/3.. Életbiztosítás.
Az A melléklet I. függeléke, I. rész, 2. paragrafus.
D/4.. Minden egyéb biztosítás.
Az "A" melléklet I. függeléke, I. rész, 5. és 6. paragrafus.
Megjegyzés: Az 5. paragrafust illetõ fenntartás nem vonatkozik a
belföldiek - külföldi tartózkodása idõtartamára - külföldi
kockázatokra között szerzõdéseire.
D/6.. A külföldi biztosítók fiókjainak és ügynökségeinek létesítésére és
mûködésére vonatkozó feltételek.
Az "A" melléklet I. függeléke, III. rész, 1. paragrafus.
Megjegyzés: A fenntartás 1997. december 31-én hatályát veszti.
E/2.. Banki és befektetési szolgáltatások.
Megjegyzés: A fenntartás nem vonatkozik a külföldön tartózkodó
belföldiek által vásárolt banki szolgáltatásokra.
E/3.. Elszámolás, klíring, megõrzési és letéti szolgáltatások.
Megjegyzés: A fenntartás csak a külföldiek által nyújtott megõrzési
és letéti szolgáltatásokra vonatkozik.
E/4.. Vagyonkezelés.
Megjegyzés: A fenntartás csak a külföldiek által nyújtott
vagyonkezelési szolgáltatásokra vonatkozik.
E/7.. A banki és a pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó ágazatban a külföldi
befektetõk fiókjainak, ügynökségeinek stb. létesítéséhez és mûködéséhez
szükséges feltételek.
Az "A" melléklet II. Függeléke, 1. paragrafus.
Megjegyzés: A fenntartás 1997. december 31-én megszûnik.
G. Utazás és turizmus.
Az "A" melléklet IV. Függeléke.
1. A hazai bankjegyek importja.
Megjegyzés: A fenntartás utazásonként csak a 200 ezer Ft-ot
meghaladó összegû bankjegyek külföldiek által történõ behozatalára
vonatkozik. A fenntartás 1996. július 1-jén megszûnik.
L/6.. Professzionális szolgáltatások (beleértve a könyvelõk, mûvészek,
tanácsadók, orvosok, mérnökök, szakértõk, jogászok, stb.
szolgáltatásait).
Megjegyzés: A fenntartás csak a külkereskedelemmel össze nem függõ
számviteli, könyvvizsgálói, könyvelési és jogi szolgáltatások
külföldiek által történõ nyújtására vonatkozik.
3. Melléklet
Módosított Kivételek a Nemzeti Elbánás alól
A. Kivételek nemzeti szinten
I. Bejegyzett küföldi ellenõrzésû társaságok befektetései
Légiközlekedés
Személyek vagy áruk hazai fuvarozására engedélyeket csak mind a tõke,
mind az irányítás terén magyar többségû vállalatok kaphatnak.
(a légiközlekedésrõl szóló 1995. évi XCVII. számú törvény)
Nemzetközi viziutak
Hajózási engedélyeket csak magyar állampolgárok vagy többségi magyar
tulajdonú vállalatok kaphatnak (17/1992. (VII.10.) KHVM rendelet a hajó-
zásról szóló 1973. évi 6. törvényerejû rendelet végrehajtásáról
rendelkezõ 5/1974. (V.21.) KPM rendelet módosításáról).
II. Hivatalos segítség és támogatás
A kisvállalkozások támogatására preferenciális hiteleket és
hitelgaranciákat csak magyar állampolgárok és többségi magyar tulajdonú
vállalatok kaphatnak.
(59/1992. kormányrendelet az Egzisztencia hitelrõl és részletfizetési
kedvezményrõl szóló 28/1991. kormányrendelet módosításáról; 1993. évi
XI. törvény a Gépjármû Felelõsségbiztosítási Kárrendezési Alapról.)
4. Melléklet
Nyilatkozatok, melyekhez a Magyar Köztársaság csatlakozik
Oktatás
Nyilatkozat a Jövõ Oktatási Irányelveirõl a Változó Szociális és Gazdasági
Környezetben, 1978. október 20.
Foglalkoztatás, munka- és szociális ügyek
Nyilatkozat a Nõk Foglalkoztatásának Irányelveirõl, 1980. április 16-17.
Nyilatkozat a Technológiai Változás Szociális Aspektusairól, 1986. november
19.
Környezetvédelem
Nyilatkozat a Környezetvédelmi Politikáról, 1974. november 14.
Nyilatkozat a Várható Környezetvédelmi Irányelvekrõl, 1979. május 8.
"Környezetvédelem: A Jövõ Forrása" címû nyilatkozat, 1985. június 20.
Információs, Számítástechnikai és Hírközlési Politika
Nyilatkozat a Határokon Túllépõ Adatáramlásokról, 1985. április 11.
Tudomány- és technológia-politika
Nyilatkozat a Tudomány és Technológia Jövõbeni Irányelveirõl, 1981. március
19-20.
Kereskedelem
Kereskedelempolitikai Nyilatkozat, 1980. június 4.
5. Melléklet
A tagok korlátozott körében érdeklõdésre számító OECD tevékenységek és
szervezetek, amelyekben Magyarország részt kíván venni
Mezõgazdaság
Nemzetközi Gyümölcs- és Zöldségszabványok Alkalmazásának Rendszere
Oktatás
Oktatási Kutató és Innovációs Központ (CERI)
Energia
Nukleáris Energia Ügynökség
Adatbank
Környezetvédelem
Vegyi Anyagok Ellenõrzésének Speciális Programja
Tudomány, Technológia és Ipar
Acélbizottság
Közúti Közlekedési Kutatási Együttmûködési Program Intézõ Bizottsága
Megatudományos Fórum
Területfejlesztés
A Helyi Gazdaság- és Foglalkoztatásfejlesztés Együttmûködési Akcióprogramja"
3. §
Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a Konvencióhoz való csatlakozásból eredõ
kötelezettségek végrehajtásához szükséges intézkedéseket a törvényhozási
tárgykörbe tartozó szabályozási tárgyak kivételével rendeletben meghatározza.
4. §
Ez a törvény a kihirdetését követõ 15. napon lép hatályba, de rendelkezéseit
1996. május 7-tõl kell alkalmazni.
INDOKOLÁS
a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Konvenciójának és
az ahhoz kapcsolódó jegyzõkönyveknek és a
csatlakozási nyilatkozatnak a kihirdetésérõl szóló
törvényjavaslathoz
A Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezet (továbbiakban: OECD vagy
Szervezet) a fejlett ipari országok legfontosabb gazdaságpolitikai egyeztetõ
fóruma, amely az Európai Gazdasági Együttmûködési Szervezet utódjaként jött
létre 1960-ban. Jelenlegi a 29 iparilag legfejlettebb állam a tagja, így
tagsága révén képes a világgazdasági konjunktúra megfigyelésére, az ezzel
kapcsolatos nyitott problémák folyamatos menedzselésére, illetve a tagok
gazdaságpolitikájának koordinálására. Az OECD célja, hogy - a vezetõ ipari
országok legmagasabb koordinációs mechanizmusát (a hét legfejlettebb gazdaságú
országot tömörítõ G7-csoportot) maga mögött tudva - elõsegítse a gazdasági
liberalizációt, a prosperitást, valamint a világkereskedelem bõvülését.
Az OECD Konvenció aláírói a fenti célok megvalósítása érdekében
kötelezettséget vállaltak arra, hogy gazdaságpolitikájukat összehangolva
elõmozdítják erõforrásaik hatékony felhasználását, megteremtik a pénzügyi
stabilitás külsõ és belsõ feltételeit, csökkentik, illetve lehetõség szerint
megszüntetik az áruk, szolgáltatások és a folyó fizetések szabad áramlásának
akadályait, lehetõség szerint liberalizálják a tõkemozgásokat, továbbá
ösztönzik a kutatásokat és a szakképzést. A célok elérése végett a Szervezet
tagjai az elmúlt idõszakban szoros együttmûködést alakítottak ki, folyamatos
konzultációk, tanulmányok és közös projektek segítik a tagállamokat az
integrációs folyamatban.
A kifejtettek alapján rögzíthetõ, hogy az OECD a fejlett piacgazdaságú
országok gazdasági együttmûködésének egyik legkiemelkedõbb fóruma, egyben
Magyarország számára az Európai Unióhoz való csatlakozás mérföldköve. Ennek
megfelelõen a tagság az adott állam gazdasági színvonalának és demokratikus
intézményrendszerének elismerését, a világgazdaságba való gyors és hatékony
integrációjának elõsegítését is jelenti.
Magyarország 1989 óta folytat tárgyalásokat az OECD-vel. Ettõl az idõponttól
kezve egyre több munkacsoportba kapott meghívást, amelyekben aktívan
közremûködött. A Szervezet munkájába való bekapcsolódás jelentõs információs
csatornát nyitott meg hazánk számára a világgazdasági konjunktúra rövid- és
középtávú alakulásának megismeréséhez. A minél fokozottabb részvételi
lehetõség megteremtésének indokoltságát támasztotta alá az a tény is, hogy a
magyarországi tõkeberuházások közel 95 százaléka az OECD országokból
származik, illetve ezzel a gazdasági körrel bonyolódik a magyar
külkereskedelem több, mint 70 százaléka.
A magyar-OECD kapcsolatok fejlõdésének eredményeképpen 1991-ben Együttmûködési
Megállapodás aláírására került sor. A Megállapodás létrehozta az ún.
"Partnerek az Átmenetben Program"-ot, amelynek keretében a Szervezet
segítséget nyújtott a magyar piacgazdaság intézmény- és eszközrendszerének
kiépítéséhez, illetve az OECD tagság követelményeinek megteremtéséhez
szükséges fokozatos felkészüléshez.
Közel hároméves aktív együttmûködés után, a Szervezet tagországai által is
bátorítva, 1993 decemberében hazánk hivatalosan is benyújtotta tagfelvételi
kérelmét az OECD-hez. A Szervezet legfõbb döntéshozó fóruma a Miniszteri
Tanács, 1994. évi ülésén a kérelmet kedvezõen fogadta, amelyet követõen
megkezdõdtek a csatlakozási tárgyalások. A tárgyalások folyamatában az OECD
minden területen megvizsgálta Magyarország készségét és képességét a tagsági
követelmények teljesítésére, az OECD bizottságok - különösen a Szervezet által
alapvetõ fontosságúnak ítélt területeken (pl. környezet- és adópolitika,
illetve devizagazdálkodás) - több alkalommal, nagy részletességgel
áttekintették a vonatkozó magyar jogszabályokat.
Az OECD bizottságok egybehangzó pozitív ajánlása alapján a Szervezet 1996.
március 28-i tanácsülése a felvételi kérelmet támogató döntést hozott,
amelynek alapján a Tanács március 29-én felkérte hazánkat a csatlakozásra. A
csatlakozási dokumentum aláírására - a Kormány felhatalmazása alapján - még
ezen a napon sor került azzal, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya az OECD
Konvenciójának 16. cikke alapján nyilatkozatban rögzítette az általános és
részletes magyar csatlakozási feltételeket. A kormánynyilatkozat megerõsíti,
hogy a Magyar Köztársasaság vállalja a tagságból származó kötelezettségeket és
csatlakozik a Szervezet hatályban lévõ dokumentumaihoz.
A kormánynyilatkozat többek között kötelezettségvállalásként tartalmazza a
környezetvédelem fejlesztésének jövõbeli feladait, az OECD adópolitikai
elveinek követését, a magyar devizaszabályozásnak az OECD liberalizációs
kódexei (tõkemozgások és folyó fizetések) szerinti kiterjesztését, a
külföldiek fióktelep formában történõ letelepedési lehetõségének
megteremtését, a Nemzetközi Befektetésekre és Multinacionális Vállalatokra
vonatkozó Deklarációhoz való csatlakozás megerõsítését, az OECD különféle
testületeiben való aktív magyar részvétel rögzítését, illetve mindazon
fenntartásokat és nemzeti elbánás alóli kivételeket, amelyeket a Magyar
Köztársaság a környezetvédelem, a pénzpiacok, az adóügyek, a turizmus, a
tõkemozgások, valamint a folyó mûveletek liberalizációs kódexeivel
kapcsolatban eszközölt.
Az aláírást követõen a Magyar Köztársaság OECD-hez való csatlakozását - a
nemzetközi szerzõdésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 1982. évi 27.
törvényerejû rendelet 10. § (2) bekezdése alapján - tekintettel arra, hogy a
Magyar Köztársaság nemzetközi kapcsolatai szempontjából e nemzetközi szerzõdés
kiemelkedõ fontosságú, az Országgyûlés 32/1996. (IV. 30.) Ogy. határozatával
erõsítette meg.
A hivatkozott törvényerejû rendelet 13. § (1) bekezdése alapján az
Országgyûlés által megerõsített, továbbá a magánszemélyek és jogi személyek
széles körét érintõ nemzetközi szerzõdéseket törvénnyel kell kihirdetni,
amelynek megfelelõen a Magyar Köztársaság Kormánya a dokumentumokat
törvényjavaslatként terjeszti az Országgyûlés elé.
Eleje Honlap