TAKÁCSY GYULA (MDF): Köszönöm a szót, Elnök Úr. Azt hiszem, hogy boldogtalanok lennénk, ha a költségvetés során nem kerülne elő a privatizáció és a privatizációval összefüggő bevételek és a Vagyonpolitikai Irányelvek. Azt hiszem, azt kell elmondani, hogy most nem a Vagyonpolitikai Irányelveket tárgyaljuk, várhatóan majd csak szeptemberben sikerül erről beszélgetnünk. Éppen ezért szeretném nagyon világosan elmondani azt, hogy nagyon fontos dolognak tartom azt, hogy a Vagyonpolitikai Irányelvekben foglalt bevételeket és kiadásokat ne keverjük össze a költségvetéssel. Ez nagyon lényeges dolog. Tekintettel arra, hogy az 1992-ben elfogadott törvény, amely tartósan az állami tulajdonban maradt vagyonról rendelkezik, valamint az időlegesen az állam tulajdonában maradó vagyonra vonatkozó törvények meghatározzák a Vagyonpolitikai Irányelvek feladatait. Egyértelmű, hogy a Vagyonpolitikai Irányelvekben rögzíteni kell a privatizációból folyó bevételeket, valamint az állami vagyon hozadékát bevételi oldalon. Ugyanez vonatkozik a másik területre, az ÁV Rt.-re is és vonatkozik természetesen a kiadási oldalra is. A Magyar Köztársaság költségvetésében pedig csak azokat a tételeket kell rögzíteni, amelyek ebből kiadás formájában a magyar költségvetésbe bekerülnek. Tehát ez egy nagyon lényeges dolog. Pál László - úgy gondolom - azt a hibát követte el, és végül is tegnap ezen igen sokat vitatkoztunk a bizottsági ülésen, és természetesen nem került megszavazásra Pál László képviselőtársam javaslata, hogy kiemelt a Vagyonpolitikai Irányelvekből, amelyet 1993-ban készített el a Kormány, és amelyet még nem fogadott el az Országgyűlés, egyes tételeket, és beemelte a költségvetésbe bevételként. Attól függetlenül, hogy ez maga eljárásilag sem lenne helyes, én tartalmilag sem értenék ezzel egyet. Hiszen végre eljutottunk most oda - és a Vagyonpolitikai Irányelvekről többet már nem szólok, de nagyon fontos az összefüggés -, hogy a Vagyonpolitikai Irányelvekben megjelenő bevételek majdnem teljes egészében, néhány milliárd kivételével, mind a magyar gazdaság fejlesztésére kerülnének felhasználásra. Gondolok itt a reorganizáció kérdésére, gondolok itt új intézmények létrehozására, gondolok különböző alapokba való befizetésre. Ezek az elkülönített alapok természetesen megjelennek az államháztartásban, mint például a mezőgazdaság fejlesztése. Tehát ezek mind olyan kérdések, amelyek a magyar gazdaság fejlesztését hivatottak szolgálni. És azt hiszem, hogy ebben annak idején Pál Lászlóval is nagyjából egyetértettünk, sőt, többi képviselőtársammal is, hiszen végre a privatizáció bevételeit nem viszi el - ezt szoktuk mondani - a költségvetés feneketlen bendője. És ezért most biztos nem haragszik Szabó Iván rám. De ez egy nagyon fontos dolog. Nagyon csodálkozom azon, hogy ezt most onnan mégis ki kellene venni és beletenni a költségvetésbe. Tehát maximálisan nem értek ezzel egyet. Az a megjegyzés pedig, ami az elején volt, hogy miért kellett csökkenteni a privatizációs bevételeket a költségvetésben, az egyrészt valóban abból fakad, hogy kevesebb lett a jövedelem, mint erre számítottak. Valóban elég bizonytalan volt tegnap a Kormány képviselője az összeg tekintetében, tekintettel arra, hogy nem a privatizációs miniszter képviselői voltak jelen. De ha Pál László képviselőtársam ott lett volna korábban a privatizációs albizottság ülésén, amelyet Tardos Márton vezetett, ott az ÁV Rt. helyettes vezérigazgatója adott egy tájékoztatást arról, hogy ez mintegy 4-5 milliárdos nagyságrendű, tehát körülbelül az az összeg, ami itt a költségvetésben beállításra kerül, tehát erre többé nem lehet számítani. A másik dolog: pedig, azt hiszem, Pál László képviselőtársam sem gondolja komolyan, hogy azért kevés az ÁV Rt.-ben lévő osztalék és bejövő jövedelem, mert óriási mennyiségű alapítványok jönnek létre mindenféle vállalatok részéről, és ezek az alapítványok - gondolom - finanszíroznak itt mindenféle csúnya sötét ügyeket. Azt hiszem, hogy ilyen dolgokat nem nagyon kéne a magyar Parlamentben elmondani. Ha ilyen van, akkor azt nagyon világosan, a konkrét esetek megnevezésével, meghatározásával, és akkor természetesen meg kell vizsgálni. Gondolom, hogy a gazdasági bizottság is ezt meg fogja vizsgálni abban az esetben, és jelentést fog tenni erről az Országgyűlésnek. Köszönöm szépen. (Taps a jobb oldalon.) (18.10)