BAJNAI GORDON önkormányzati és területfejlesztési miniszter: Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, reményeiben nem fog csalatkozni. Mint tudja, a kormány elkötelezett abban, hogy a fejlesztéspolitika eszközeivel megállítsa az ország elmúlt 15 évben mutatkozó kettészakadását, és a leghátrányosabb helyzetű kistérségeket célzott eszközökkel zárkóztassa fel a már fejlettebbekhez.
Bizonyára ismert a képviselő úr előtt is, hogy az Országgyűlés idei őszi első ülésnapján, szeptember 10-én fogadta el véglegesen a köztársasági elnök úr által megfontolásra visszaadott kistérségi törvényt. Ez tette lehetővé, hogy egyáltalán elkezdődhessen az a véglegesítő munka, amely az ebben a törvényben meghatározott kistérségekről, ezek besorolásáról dönt. Mindeközben érdemi szakmai munka folyt egész nyáron, és biztosíthatom a képviselő urat, hogy a lehető legobjektívebb módszerekkel lehet besorolni a kistérségeket egy új képlet szerint, amely kizárólag a Központi Statisztikai Hivatal adataiból származtatva öt szempont szerint, gazdasági, infrastrukturális, szociális, társadalmi és foglalkoztatási mutatók alapján készít objektív, mindenki által ellenőrizhető rangsort Magyarország immáron 173 kistérségéről.
Ezt követően, hogy ez a rangsor összeállt, és ezekben a napokban, mintegy két héttel a parlament végleges döntését követően ez a rangsor most összeállt, van lehetőségünk, hogy a rangsorból meghatározzuk, hogy melyek a leghátrányosabb kistérségek. Ez nagyon egyszerűen zajlik.
A mutatók szerint elindulunk alulról, és a legalsó egymillió embert tömörítő kistérség az, amely számára uniós forrásból célzott, elkülönített programokat indítunk. Ez a mostani rangsor alapján mintegy 33 kistérség. Ezt követően az országgyűlési határozatnak megfelelően az 1-1,5 millió közötti létszámot tömörítő kistérségeknek is biztosítunk forrásokat uniós forrásból, egy úgynevezett kivezető program erejéig.
Mindazokat a kistérségeket, amelyek ezen objektív mutatók alapján az országos átlagnál lejjebb vannak - ez mintegy 94 kistérség -, hátrányos helyzetűnek tekintjük foglalkoztatási vagy infrastrukturális szempontból. Ők bizonyos pályázatokon előnnyel indulhatnak.
(15.50)
Erről egyébként már konkrét tapasztalat van, és a képviselő úr tudhat erről, hiszen januárban, amikor az első pályázatokat kiírtuk a gazdaságfejlesztésben, az akkori besorolás szerinti, foglalkoztatási szempontból hátrányos kistérségek így már elindulhattak. Tehát egyértelmű, hogy objektív rangsor szerint áll össze ez a mutatósor, és objektívan, politikától mentesen, az ország érdekeinek megfelelően választjuk ki ezeket a kistérségeket.
Rendelkezésre áll ennyi forrás. Igen, képviselő úr, sőt jó hírem van: a korábban előre jelzett 100-120 milliárd forinthoz képest a mostani szakértői becslések szerint 180-240 milliárd közötti összeg juthat majd hét év alatt a hátrányos helyzetű kistérségekbe. Így a helyzet jobb, mint amit korábban vártunk. De ez megegyezik az ország érdekével, hiszen a felzárkóztatás, a kiegyenlítés ennek a társadalomnak csak a célja lehet. A kettészakadó társadalomban a felül lévőknek sem jó élni, ezért ezt mindenképpen segíteni akarjuk zártkörű, védett pályázatokkal.
Tekintettel arra, képviselő úr, hogy mindkét kérdésére pozitív vagy az ön által várnál lényegesen pozitívabb választ tudtam adni, ezért bízom a válaszom elfogadásában. Köszönöm szépen. (Taps a kormányzó pártok padsoraiban.)