GULYÁS GERGELY (Fidesz): Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azzal, hogy ma az Országgyűlés várhatóan elfogadja a választási eljárásról szóló törvényt másfél évvel a választások előtt, mindenki számára ismert és világos lesz, hogy milyen szabályok között lehet lebonyolítani a 2014-es választást. Úgy gondoljuk, hogy az eddigi szabályokhoz képest lényegesen arányosabb, a választójog egyenlőségét biztosító választójogi rendszer alakul ki, és ezért aztán itt lenne az ideje annak, hogy az ellenzék felhagyjon azzal a hisztériakeltéssel, amit a választási törvény elfogadása során is folytatott, és most a választási eljárási törvény elfogadása során is folytat.
Mi történt valójában? Valójában az történt, hogy a 300 százalékos aránytalanságot tartalmazó egyéni választókerületek között 15-16 százalékra csökkent a különbség, a választójog egyenlőségének az elve a jövőben biztosított lesz. (Zaj.) Eddig senkit nem zavart egyetlen választás előtt sem, hogy Csepelen egy 1989. évi minisztertanácsi rendelet által készített választókerületi beosztásnak megfelelően ugyanannyi választópolgár két egyéni választókerületi képviselőt küld a parlamentbe, mint a II. kerületben egy. Senkit nem zavart az az aránytalanság, hogy voltak választópolgárok, akiknek a szavazata háromszor annyit ért, mint másoknak (Karácsony Gergely: Az eljárási törvényről beszélj! - Zaj.), akik háromszor akkora választókerületben éltek.
Ami az eljárási törvényt illeti, Karácsony képviselőtársamnak jelzem, túl azon, hogy jó, ha nyugodtan meghallgatja a felszólalásomat; én is megtettem az övével, pedig az sem volt könnyű. Nem tudom, hogy ő konkrétan melyik ajánlási ponthoz szólt hozzá, de az ellenzék általában minden ajánlási pontnál elmondja azt, hogy a demokráciát két és fél év óta milyen súlyos veszély fenyegeti.
(18.40)
Tehát úgy gondoljuk, hogy amikor az eljárási törvényről beszélünk, akkor a regisztráció kapcsán azt látni kell, arra kell választ adni az Országgyűlésnek, hogy miután nincs vita a parlamenti pártok között abban, hogy a nemzetiségi szavazás lebonyolításához, illetve a határon túli választók szavazásának a lebonyolításához szükség van a regisztráció bevezetésére, ezért a kérdés az, hogy teszünk-e eljárási alapon különbséget magyar állampolgár és magyar állampolgár között. Lehet erre olyan választ is adni, hogy tegyünk ilyen különbséget, de azt mondani, hogy - miközben a regisztráció bevett eszköz számtalan európai demokráciában - önmagában a regisztráció intézménye az általános választójog sérelmét eredményezi, nyilvánvalóan tarthatatlan állítás. Nyilvánvaló, hogy olyan országokat is indirekt módon diktatúrával vádol meg az ellenzék, mint az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság vagy az egyébként nagyon jó lakcímnyilvántartással rendelkező Franciaország vagy akár Görögország.
Úgy gondoljuk, hogy nyilvánvalóan ezek az állítások tarthatatlanok. Kezdjük megszokni azt két és fél év után, hogy az ellenzéktől az az állítás, hogy veszélyben van a jogállam, veszélyben van a demokrácia, nem jelent többet annál, mint hogy száz százalékban nem képesek azonosulni a kormánypárti előterjesztéssel. Úgy gondoljuk, hogy ezeket a kritikákat így kell kezelni, és a következő választás a most elfogadandó választási eljárási törvény, illetve a korábban elfogadott választójogi törvény alapján a választójog egyenlőségét sokkal jobban biztosítva garantálja azt, hogy minden magyar választópolgár élhet a választójogával, és minden magyar választópolgárnak a választójoga ugyanannyit számít a következő választásokon.
Ezeket az előrelépéseket kell értékelni, ezeket az előrelépéseket, úgy gondoljuk, az ellenzéknek is el kell ismerni. Erre tekintettel semmi ok arra, hogy ez a hisztériakeltés tovább folytatódjon, mindenkinek jó készülést kívánunk a választási kampányra.
Köszönöm. (Taps a kormánypártok soraiban.)