DR. BITAY MÁRTON ÖRS földművelésügyi minisztériumi államtitkár, a napirendi pont előadója: Köszönöm szépen, elnök úr. Igyekeztem szép, veretes beszédet írni egy ilyen fontos kérdéshez (Gőgös Zoltán: Az!), amit szerettem volna önökkel is megosztani. (Sallai R. Benedek: Ezért kellett megírni, de elmondani nem tudod.) Nagyon sajnálom, hogy az intellektuális felvevőképessége Sallai képviselő úrnak minimálisan kevesebb annál, mint amit én terveztem ebben a vitában elmondani.
Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A 3 hektár feletti birtoktestek árverésein több mint 180 ezer hektár termőföld került értékesítésre, míg a 3 hektár alattiakból közel 16 ezer hektár talált új gazdára. Tehát az értékesítésre meghirdetett földek majd’ 70 százaléka elkelt.
A kormány ezzel hathatósan stabillá tette a vidéki népesség megélhetésének alapjait, hiszen ezáltal közel 30 ezer földműves szerezhetett tulajdont, megerősítve agrárpiaci pozícióit és gazdálkodási helyzetét. Külön öröm számomra, hogy igen sikeresek voltak a fiatal gazdák, akik összesen több mint 50 ezer hektár állami termőföld tulajdonjogát szerezték meg. Ezen a ponton célszerű rögzíteni a nemzeti kormány másik határozott birtokpolitikai célját, amely a nagybirtok arányát a jelenlegi 50 százalék körüli szintről 20 százalékos szintre kívánja visszaszorítani. Ezt a célt szolgálta a birtokreform, amely magában foglalja a támogatási összegek felső birtokhatárhoz kötöttségét, valamint a földforgalmi törvényben megfogalmazott drasztikus birtokmaximum csökkentését.
Innen nézve érdekesek igazán azok az adatok, amelyek szerint az árverési vevők 65 százaléka 50 hektárnál kisebb földet vásárolt, sőt, a földműves vevők több mint 50 százaléka még a 20 hektáros parcellaméretet sem érte el. Ha mindehhez hozzáveszem azt a számot is, hogy egy személy átlagosan 2 darab ingatlant vásárolt, akkor a számok nyelvén ‑ kizárásos alapon ‑ nem juthatunk más következtetésre, mint hogy a családi gazdaságok megerősítését szolgálta ez a program.
Fontos megjegyezni, hogy források nélkül mindebből semmi sem lett volna. Az alapvető elem, sőt mondhatom, lelke volt a kormány által kidolgozott hitelprogram, amely kedvezményes finanszírozási segítséget nyújtott a gazdák számára. Az árverési vevők többsége élt is a kedvezményes hitelfelvétel lehetőségével.
Tisztelt Országgyűlés! A program lezárásával az állam tulajdonában továbbra is több százezer hektár mezőgazdasági hasznosítású termőföld maradt. Ez a szám a jövőben akár tovább növekedhet, tekintettel arra, hogy az NFA éves szinten több milliárd forintot fordít földvásárlásra. Csalárd jogügyleteknél él elővásárlási jogával, védett természeti területeket vásárol vagy akár közérdekből kisajátít. Így a földalapkezelő egyik fő célja, a gazdák támogatása és földhöz juttatása folyamatosan garantálható a jövőben is.
Tekintettel arra, hogy a „Földet a gazdáknak!” Program során értékesített termőföldekre vonatkozó adásvételi szerződések többsége kapcsán már lezajlottak a földforgalmi törvényben előírt kötelező kifüggesztési és elővásárlási eljárások is, így szükséges a program lezárását jogszabályi szinten is deklarálni.
Ugyanígy fontosnak tartjuk, hogy a helyben szokásos telekárakat jóval meghaladó állami árverési értékesítésekből hamarosan befolyó 260-270 milliárd forintnyi központi költségvetési bevétel sorsáról jogszabály rendelkezzen.
Mindezekre tekintettel került benyújtásra a tisztelt Ház elé a „Földet a gazdáknak!” Programról szóló országgyűlési határozati javaslat, amely egyrészt deklarálja a földértékesítési program sikerét, valamint az árverések befejezésének tényét, másrészt kijelöli a keletkezett állami bevételek felhasználásának célját.
Az országgyűlési határozati javaslat nyomán, az abban foglaltaknak megfelelően benyújtott két törvénymódosítás közül a „Földet a gazdáknak!” Programról szóló törvényjavaslat deklarálja, hogy további földárverés nem lesz. A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat pedig szintén a határozati javaslatban foglaltaknak megfelelően egy, a jelenlegi célokat kiegészítő új felhasználási célt határoz meg a földértékesítésből keletkező állami bevételek kapcsán. Ez pedig nem más, mint az államadósság csökkentése.
Tisztelt Ház! A kormány világosan rögzítette, hogy a nemzeti vagyon értékesítéséből keletkező bevétel csak a nemzeti vagyon helyzetének javítására fordítható. Működésre, felélésre, pillanatnyi kiadások finanszírozására nem használható. Az államadósság jelenleg csökkenő pályán van. A kabinet feltett célja, hogy ezen a pályán maradva tovább csökkenjen Magyarország adóssága. Ennek az adósságcsökkentésnek az egyik eszköze lesz a „Földet a gazdáknak!” programból keletkező jelentős állami bevétel. Ezzel megvalósíthatjuk azt a célt, hogy a vagyonértékesítésből keletkező bevétel a teljes magyar nemzet javára fordítódjon. Az államadósság csökkentése ugyanis növeli hazánk szuverenitását, növeli a gazdasági mozgásterünket, egyúttal csökkenti gazdaságunk kiszolgáltatottságát. Ez Magyarország nemzeti érdeke.
Fontos leszögezni, hogy az államadósság-csökkentési célú felhasználás nem érinti a Nemzeti Földalapról szóló törvényben meghatározott egyéb szakmai célokat, amelyekre az NFA folyamatosan felhasználja a keletkező földhasznosítási bevételeket. Ez pedig a magyar mezőgazdaság érdekével egybeeső eredmény.
A korrektség kedvéért kötelességem önöket teljeskörűen tájékoztatni, hogy a Nemzeti Földalapról szóló törvénymódosítási javaslat tartalmaz egy további rendelkezést is, amely szintén az állami tulajdonban maradó és a jövőben odakerülő földek védelmét szolgálja. Nevezetesen azzal, hogy a Nemzeti Földalapba tartozó földek megterhelését, biztosítékul adását vagy azokon osztott tulajdon létesítését szűk körű, közérdekű kivételektől eltekintve megtiltja.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az önök előtt fekvő határozati javaslat és két törvényjavaslat tehát egyértelműen bizonyítja és deklarálja a földértékesítési program sikerét, egyben az állami földek árverés útján történő értékesítésének lezárását, valamint az állami tulajdonban maradó és a jövőben odakerülő földek védelmét, miközben rendelkezik a földértékesítési programból keletkező állami bevételek felhasználásának céljáról.
Jó szívvel ajánlom, és egyben kérem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy az elmondott indokok alapján a határozati javaslatot és a két törvényjavaslatot tárgyalja meg, és mivel módosító javaslat nem érkezett az előterjesztésekhez, így remélem, a megtárgyalást követően nagy többséggel el is fogják azt fogadni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypárti padsorokban.)