BECSÓ ZSOLT (Fidesz): Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásomban négy fontos munkaerőpiaci programról kívánok szólni, a nyári diákmunka programról, a 2013 elején bevezetett munkahelyvédelmi akcióról, az „Út a munkaerőpiacra” programról és a „Közfoglalkoztatásból a versenyszférába” programról.
Nézzük akkor a nyári diákmunka programot! Ennek a programnak a célja, hogy már diákkorban elősegítse a fiatalok munkához jutását, és ezzel nemcsak a korai munkatapasztalat megszerzését, hanem a jövedelemszerzés lehetőségét is biztosítja a fiataloknak. Különösen fontos, hogy a diákok a nyári munkavégzésen élesben szereznek ismereteket a munka világáról. A nyári diákmunka program a fiatalkori inaktivitás csökkentésére, a korai munkatapasztalat és munkajövedelem-szerzés elősegítésére indított program, amelynek keretében évről évre egyre több fiatal foglalkoztatása valósult meg. 2013-ban közel 16 ezer, 2014-ben 24,5 ezer, 2015-ben 27 400, 2016-ban pedig 26 100 nappali tagozatos diák nyári foglalkoztatását segítette a program.
Magyarország 2013. január 1-jén vezette be a munkahelyvédelmi akciót, amelynek keretében a munkáltatói adóterhek csökkentésével kívánja segíteni a hátrányos helyzetű munkavállalók munkaerőpiaci integrációját. A munkahelyvédelmi akcióterv kezdeményezi a munkaerőpiaci szempontból hátrányos helyzetű munkavállalók foglalkoztatóinak a meglévő munkahelyek megőrzése és új munkahelyek létesítése érdekében a szociálishozzájárulásiadó-kedvezményt, és szakképzési kedvezményt nyújt.
A munkáltatót terhelő szociális hozzájárulási adóból és szakképzési hozzájárulásból igénybe vehető kedvezmények az alábbiak: a 25 év alatti munkavállalók utáni kedvezmény, az 55 év feletti munkavállalók utáni kedvezmény, a szakképzetlen munkavállalók utáni kedvezmény, a tartósan álláskeresők utáni kedvezmény, továbbá a kisgyermekes munkavállalók utáni kedvezmény. A beavatkozás nemcsak az új alkalmazottakra érvényes, és a kedvezmény igénybevétele nem jár plusz adminisztrációs költségekkel.
A harmadik program az „Út a munkaerőpiacra” program. Ennek keretében kerülnek végrehajtásra azok a munkaerőpiaci programok, amelyek a 25 éven felüli, hátrányos helyzetű álláskeresők és inaktívak, az alacsony iskolai végzettségűek, a 25 év feletti fiatalok, a munkaerőpiacra gyermekgondozást vagy hozzátartozó ápolását követően visszatérők, az 50 év felettiek, a tartósan álláskeresők, valamint a közfoglalkoztatásból a nyílt munkaerőpiaci elhelyezkedés érdekében kilépők munkaerőpiaci integrációját célozzák. A résztvevők komplex, személyre szabott segítségben, szolgáltatásokban, képzésben és támogatásokban részesültek.
Az „Út a munkaerőpiacra” program megvalósítása a kevésbé fejlett régiókban összesen 102 milliárd forint, míg Pest megyében és Budapesten 10,4 milliárd forint keretösszeg felhasználásával 2018. december végéig folytatódik. A GINOP-nál 112 milliárd forint, a VEKOP-nál pedig 7,4 milliárd forint keretemelés várható, amellyel párhuzamosan a projektmegvalósítás időtartama is meghosszabbításra kerül, várhatóan 2021. október végéig.
(20.40)
Ami pedig a „Közfoglalkoztatásból a versenyszférába” programot illeti, a kormány döntése értelmében az elkövetkezendő időszakban a cél a teljes foglalkoztatottság elérése. E cél eléréséhez az elsődleges munkaerőpiacon történő foglalkoztatást indokolt ösztönözni. Ehhez illeszkedik a „Közfoglalkoztatásból a versenyszférába” segítő program, amelynek célja, hogy a kellő motivációval, szakképzettséggel rendelkező, munkára kész és képes személyek ne a közfoglalkoztatásban vegyenek részt, hanem a versenyszférában helyezkedjenek el, ezzel is elősegítve az egyik legfontosabb célkitűzésünk elérését, a teljes foglalkoztatás elérését. Köszönöm, hogy meghallgattak. (Taps a kormánypártok soraiban.)