DR. LUKÁCS LÁSZLÓ GYÖRGY (Jobbik): Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Itt többen megjegyezték a felszólalás előtt a címet hallva, hogy a Tisza folyik Tiszabőnél. Ez nagyon helyes, de nem csak ez folyik Tiszabőn. Ez a település, amely egyébként szebb napokat látott meg, és a Tiszának talán az egyik legszebb helyén, legszebb kanyarjai között fekszik, ez a település az elmúlt időszakban csak negatív hírekkel került folyamatosan a hírfolyamba. Az elmúlt évtizedek nem hoztak mást a településnek, mint a folyamatos leépülést. Az egyszer virágzó falu, az egyszer sok dolgos, szorgos, mezőgazdaságból és a Tiszából élő emberek helyét átvették azok a talán kevésbé dolgos, szorgos emberek vagy olyan szociális körülmények között élő emberek, akiknek nem volt kitörési lehetőségük, és csak egy út vezetett. Ez az út pedig ahhoz vezetett, hogy Tiszabő mára az ország legszegényebb és legrosszabb helyzetben lévő települése, nyugodtan mondhatjuk, hogy a legnyomorultabb települése.
Nos, ez a település legelőször a hírekbe talán az elmúlt évtizedben azzal került be, hogy az egész képviselő-testület érintett volt egy százmilliós nagyságrendű szocpolcsalásban, amiben egyrészt egyből előzetesbe, majd később ki-ki a saját börtönbüntetését letöltve folytatta a karrierjét. Majd a soron következő változások sem hoztak pozitívumot, a település nem boldogult a saját közintézményeivel sem, így sok segítségre és végső soron a Máltai Szeretetszolgálat segítségére szorult, ami az iskoláját illeti. De mondhatjuk nyugodtan, hogy a közmunka-visszaélések is a meginduló közmunkaprogrammal mind-mind olyan sebet ejtettek Tiszabő megítélésén, amelyeket talán már nem lehet helyrehozni. Az is bátran állítható, hogy az egyébként szinte csak cigányok lakta település egyre mélyebbre süllyed mind demográfiai, mind szociális és egyéb helyzetben, gazdasági helyzetben is.
Ennek a legutolsó példája az a helyzet, ami az elmúlt két hét fejleménye. A település eljutott odáig, hogy a tartozásai miatt a polgármesteri hivatalból kikötötték az áramot. Most már a hivatalban semmilyen módon nem lehet munkát végezni, hacsak nem egy papírra, illetve kézzel írottan lehet munkát ellátni. Amikor jelen voltam és ellátogattam a településre, akkor épp a kunhegyesi járási hivatal egyik alkalmazottja kézzel a sötétben, fűtés nélkül töltötte ki éppen valakinek a papírját valamilyen ügyintézés céljából, szürreális élmény volt látni, hogy Magyarországon ilyen helyzet előfordulhat. Sajnos úgy néz ki, hogy ez a tartozás abba az irányba megy, hogy ha nem sikerül teljesíteni vagy nem sikerül ezt tisztázni, akkor az önkormányzat által fenntartott védőnői szolgálat, orvosi rendelő, mindaz, amit az önkormányzatnak kell fizetnie, végső soron hasonló sorsra juthat.
Azonban a magyar abszurditást mutatja, hogy Tiszabő az elmúlt napokban arról is híres lett, hogy egy 300 millió forintos tornatermi beruházást vitt oda a kormány, és 300 millió forintból ezen a településen egy olyan tornatermet kívánnak építeni, amely ezek után ki tudja, hogy kinek lesz igazából igénybe vehető. Hiszen láthatjuk, a kérdések merülnek fel folyamatosan, hogy egy olyan településen, ahol állandó financiális problémák vannak, fenntartható lesz‑e egy ilyen tornaterem. Fenntartható lesz‑e abban az esetben, ha már, mondjuk, nem a Máltai Szeretetszolgálat az iskola fenntartója? Egyáltalán a Máltai Szeretetszolgálat lesz‑e az, aki ezt az intézményt tudja majd használni, vagy a diákok tudják használni? Vagy egyébként a település lakói fogják tudni használni? Az pedig már tényleg csak hab a tortán negatív értelemben, hogy mindezt a tornaterem-beruházást egy olyan cég nyerte el, aki múlt év áprilisában 18 nap alatt 1,7 milliárd forint értékben nyert el uszoda-, illetve tornaterem-felújításokat úgy, hogy ez egy egyszemélyes kft., korábban soha nem volt ilyenben tapasztalata, és egyébként pedig offshore-szálak voltak benne. Egészen addig, amíg nem indult el az állami pályázaton, addig offshore-tulajdonosa volt.
Így hát felmerül mindenesetre a kérdés, hogy a tiszabőiek nyomorúságos helyzetén, az odavitt tornacsarnokon egyáltalán ki akar nyerészkedni, ki állhat e mögött a cég mögött, biztos kezekben van‑e ez a beruházás, és hogy egyébként mi lesz a tornaterem sorsa, amelyet talán mondhatom azt, hogy eddig nem látott biztonsági intézkedésekkel őriznek ‑ megtekintettem a helyszínen ‑, folyamatos biztonsági szolgálattal, valószínűleg azért, hogy nehogy még mielőtt felépül, lábon ellopják az épületet.
A kérdés legutolsónak az, hogy valóban erre van‑e szüksége annak a településnek, valóban egy 300 millió forintos tornateremre van‑e szüksége a településnek (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.) akkor, amikor a közüzemi díjakat sem tudja kifizetni; akkor, amikor a legalapvetőbb funkcióit sem képes ellátni az önkormányzat. Köszönöm szépen. (Taps a Jobbik soraiban.)