BODÓ SÁNDOR pénzügyminisztériumi államtitkár: Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Hölgyek és Urak! Azzal, hogy egy politikai közösség hogyan és miképpen jellemzi önmagát, azt gondolom, nekem nem kell vitába szállnom annak elmondójával. Azzal viszont mindenképpen vitatkoznom kell, tisztelt képviselő asszony, hogy ön olyan tendenciákat vázol a magyar munkaerőpiacról, ami köszönőviszonyban sincs a valósággal. Engedelmével fölhívnám a figyelmet arra a nagyon pozitív elmozdulásra, ami az utóbbi időszakban történt, és ennek az egyik legfrissebb eredménye, hogy ma Magyarországon több mint négy és fél millióan dolgoznak. Ezek makacs tények, ezekkel azért nehéz vitatkozni, remélem, ön sem teszi.
(11.30)
A munkanélküliségi ráta 3,7 százalék, ami valóban egy olyan mutatószám, amit nagyon sokan megirigyelnének Európában. Azt meglehetősen furcsán vélem kihallani az ön szavaiból, hogy a BMW-beruházás kapcsán ön Kelet-Magyarország ellen beszél. Kelet-Magyarország ellen beszél, néhány alkalommal korábban pedig talán pont azt reklamálta, hogy miért nem születnek olyan gazdasági befektetések, olyan kormányzati döntések, ami ennek a régiónak is lehetőséget biztosít. Érdemes lenne ezt végiggondolni, hogy melyik a valós a gondolatai közül.
A munkaidő-szervezés és a munkaerő-kölcsönzés minimális kölcsönzési díjának tárgyában benyújtott törvénytervezet egyrészt a munkaidő beosztásának jelenlegi szabályait, illetve a munkaidőkeret jobb alkalmazásának feltételeit célozza módosítani, másrészt a kölcsönzési díj meghatározásán keresztül a kölcsönzött munkavállalók bérének garanciáját célozza. A tervezett cél tehát semmiképpen nem a vállalkozások adóelkerülésének ösztönzése vagy a munkavállalók jogainak csorbítása. Épp ellenkezőleg: a tárgyalás alatt álló javaslat olyan szabályokat fektet le, olyan jogokat és kötelezettségeket rögzít, amellyel a munka világának jobb működését kívánja elősegíteni, s ezzel valamennyi szereplőnek, a munkáltatók és munkavállalók érdekeit is szolgálja.
A munkaidő megszervezésének korszerűsítése számos gazdasági területen elsősorban az általánostól eltérő munkarendben foglalkoztatott munkavállalók, valamint az őket alkalmazó munkáltatók számára szükséges, mert ezzel a jelen gazdasági környezethez igazodó munkakörülmények kialakítása válik lehetővé. A munkaerő-kölcsönzés jelenlegi szabályaira vonatkozó módosítás pedig egy másik, szintén a jelenkorban egyre nagyobb számban megjelenő munkavállalói kör jogszerű foglalkoztatásának körülményeit szándékozza elősegíteni.
Az önök előtt fekvő törvényjavaslat ugyanis felhatalmazást ad a kormánynak, hogy a munkaerő-kölcsönzésért fizetendő minimális kölcsönzési díj rendeletben történő meghatározása megvalósuljon. A rendeletben rögzített, munka-kölcsönözéséért kötelezően alkalmazandó minimális kölcsönzési díj bevezetése ugyanis egyrészt azt garantálja, hogy a kölcsönzött munkavállalók hozzájussanak a garantált bérminimumhoz, minimálbérhez, másrészt pedig, tisztelt képviselő asszony, az ilyen rögzített díj ahhoz is hozzájárul, hogy a munkabér utáni közterheket a vállalkozások befizessék.
A javaslat tehát nemhogy a munkabéreket elcsaló, adóelkerülő munkáltatókat támogatná, hanem pont az ilyen jellegű, jogellenesen működő vállalkozásokat lehet ezzel az eszközzel kiszorítani a gazdasági életből. Mindannyian tisztában vagyunk azzal, hogy a gazdaság működése az elmúlt években megváltozott.
A felgyorsult termelés rövid határidőkkel dolgozik, ahol gyors válaszokra van szükség, hogy a felmerülő problémák megoldása megszülethessen. A termelési ciklusok, a gyártási folyamatok mind a korábbiaktól eltérő szabályok mentén működnek, és ehhez a jogszabályoknak is alkalmazkodni kell.
A munkaerő-kölcsönözés a munkaviszony általános szabályaihoz képest atipikus foglalkoztatási formának minősül; bizony, ma már ezekre is szükség van annak érdekében, hogy a megfelelő munkaerőpiaci reagálás megtörténjen. A hatályos munkajogi szabályok értelmében a magyar munkáltatóknak, amennyiben felszámolási eljárás alá kerülnek, a felszámolás körébe tartozó vagyonából elsődlegesen a munkabért és egyéb bérjellegű juttatásokat kell kifizetnie. Ha erre a felszámolás alá került munkáltatónak nincs fedezete, a bérgarancia-törvény értelmében a felszámolási vagy kényszertörlési eljárás alatt álló gazdálkodó szervezeteknek a munkavállalóval szemben fennálló, kiegyenlítetlen bértartozásából a törvény által meghatározott összeg előlegezhető meg. A támogatás iránti kérelmet a felszámolónak vagy meghatalmazottjának kell benyújtani az állami foglalkoztatási szerv felé.
A kormány tehát az elmúlt időszakban határozott lépéseket tett a munkabérek színvonalának jelentős emeléséért és a gazdaság kifehérítéséért. A javaslat ennek a folyamatnak a része. A kormánypárt nemhogy lerontaná a munka világának szabályait, hanem támogatja működését.
Köszönöm figyelmüket. (Taps a kormánypárti padsorokban.)