NACSA LŐRINC (KDNP): Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én is azzal szerettem volna kezdeni a felszólalásomat, mint a jobbikos képviselőtársam, hogy az erről szóló általános vita üde színfolt volt azon a napon a sok politikai adok-kapok között. Fontos és tényleg a napjainkat érintő témáról beszélhettünk szakmai mélységekben, illetve a probléma gyökerét elemezve, hiszen azt látjuk, hogy az előző tanácsi irányelv is mindössze tíz évig volt érvényben, olyan gyorsan változik a digitális világ, az új kihívások, amelyek keletkeznek akár a videómegosztó portálokkal, a közösségi médiában, azok mindig arra buzdítják az Európai Parlamentet és a Tanácsot is, hogy újabb és újabb irányelveket hozzanak. Én azt gondolom, hogy helyes, ha ezt a rendeletet átültetjük a magyar jogrendbe. Az is helyes, hogy az ez alá tartozó alacsonyabb fokú jogszabályokat majd a minisztérium kidolgozza, hiszen ott van lehetőség egy sokkal hatékonyabb, gyorsabb reagálásra, mint ha várunk európai irányelvekre vagy akár a magyar parlament által hozott törvényekre. Én alapvetően a kiskorúak védelmében mindig a szigor pártján álltam, és itt a folyamatos szigorítás talán elrettentés is, elrettentő például is szolgálhat.
A képviselőtársam által felvetett aggályokkal kapcsolatban annyit mondanék, hogy amíg Fidesz-KDNP-kormány lesz, addig önt biztos, hogy nem fogják megvádolni gyűlöletbeszéddel, ha a gyermekvállalást népszerűsíti, vagy a családpolitikára hívja fel a figyelmet. Mi biztos nem fogjuk megvádolni politikailag sem ezzel. Azt gondolom, hogy ez nem gyűlöletbeszéd, bár én is megkaptam nemzetközi fórumokon már többször, hogy amikor a családot, gyermekvállalást vagy például a férfi és nő házasságát szóba hoztam, akkor gyűlöletbeszéddel, kirekesztéssel és egyéb különböző, kedvesnek egyáltalán nem mondható jelzőkkel vádoltak meg bennünket meg engem is személyesen. Látunk egy ilyen liberális mainstream törekvést, de nem gondolom, hogy ennek itt helye kellene hogy legyen Magyarországon, hogy ha valaki a családról pozitív értelemben beszél, azt rögtön gyűlöletbeszédnek minősítsük. Sőt ellenkezőleg, mindenkit bátorítani kell a családi életre, a gyermekvállalásra.
Szerintem nagyon fontos, és ezt hangsúlyoztam az általános vitában is, hogy mi magunk is példával járjunk elöl a digitális tudatosság terén, és az oktatásban, a nevelésben, a saját gyermekeink nevelésében, az iskolákban hangsúlyt fektessünk arra, hogy digitális tudatosságot neveljünk a gyermekekbe, hogy a felnövekvő nemzedékek ezeket az eszközöket, ezeket a lehetőségeket úgy tudják használni, hogy teljes tudatukban, valójukban felfogják ennek a felelősségét, és nemcsak lehetőséget lássanak benne, hanem felelősséget is. Idetartozik a cyberbullying, a digitális zaklatás témaköre is, amelyről már több alkalommal beszéltünk itt a Házban. Azt gondolom, itt is politikai konszenzus övezi azt, hogy ez ellen a lehető legszigorúbban fel kell lépni.
Úgyhogy mindannyiunkat arra biztatnám, hogy legyünk élenjárók a digitális tudatosságban, ne üljünk fel álhíreknek, ne üljünk fel adathalász oldalaknak, ne üljünk fel olyan gyűlöletre buzdító üzeneteknek, videóknak, amelyek esetleg ezt a képet rombolhatják a közvéleményben. Azt gondolom, hogy a mostani irányelv átültetése is támogatandó, továbbiakat is várunk majd nyilván a Házban, hiszen további lépéseket is kell tenni a digitális piac szabályozásáért és a gyűlöletbeszéd megfékezése ellen. Természetesen, ahogy elmondtuk, a kormánypártok ezt támogatni fogják. Köszönöm szépen. (Taps a kormánypárti padsorokból.)