SEBIÁN-PETROVSZKI LÁSZLÓ, a DK képviselőcsoportja részéről: Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Amikor egy hatóság vagy egy hivatal éves beszámolóját tárgyaljuk, akkor mindig úgy járunk el nagyon helyesen , hogy nemcsak az előző évet nézzük, nemcsak a beszámolóban konkrétan leírt dolgokról mondunk véleményt, hanem úgy az egész intézményről, annak szerepéről, annak elvégzett feladatairól. Így gondolom helyesnek az ÁSZ esetében is, tehát beszédemben ki fogok térni természeteseten a konkrét beszámoló egyes pontjaira, de hadd hozzak majd mindig példákat úgy általánosságban az ÁSZ működéséről!
Szerintem majdnem mindenki talán tavaly azt mondtam, hogy mindenki, most azt mondom, hogy majdnem mindenki egyetért ebben a teremben azzal, hogy egy normális országban a közpénzek felhasználását ellenőrizni kell, szabályszerűségét be kell tartatni, azt gondolom, hogy ez egy normális országban alapvető feltétel, tehát az, hogy van egy szerv, amely ezt végzi, amely ezt ellenőrzi, az mindannyiunknak közös érdeke, természetszerűleg én is ezt gondolom, hogy szükség van ilyenre.
A probléma az, hogy Magyarországon az elmúlt 12 évben az ÁSZ nem ezt a szerepet tölti be, az ÁSZ, kérem szépen, a Fidesz bunkósbotjaként, pártállami számvevőszékként működik, így hívhatjuk valójában, hiszen a Fidesz által odatett pártkatona vezeti, és a Fidesz hatalmi törekvéseinek megfelelő vizsgálatokat végez, illetve még inkább azoknak az eredménye annak megfelelő, ahogy éppen a Fidesz érdekei kívánják. A NER megszállta ezt a hatóságot és hivatalt is, megszállt minden mást ebben az országban, minden független intézményt, és, ugye, arra használja fel ezeket a korábban független intézményeket, hogy ezzel revolverezi a politikai ellenfeleit.
Jó néhány példa van ennek bizonyítására, haladjunk szépen sorban, azt mondom.
(13.00)
Kezdjük rögtön talán a legaktuálisabbal, a civil szervezetek vegzálásával, hiszen ez most az aktuális tevékenysége az ÁSZ-nak. Csak hogy a sztorit felelevenítsem, mi történt itt: a Fidesznek nem tetszik az, hogy léteznek olyan civil szervezetek ebben az országban, amelyek olyanokat csinálnak, ami nem illeszkedik az ő politikai credójukba, nem az ő politikájuk kiszolgálói, és ezért aztán kitalálták, hogy hozzanak a parlamentben egy törvényt ez megtörtént , hogy a külföldről finanszírozott civil szervezetek mindenféle módon retorzióban részesüljenek.
(Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Az ellenzék, többek között a Demokratikus Koalíció is elmondta akkor, tiltakoztunk, hogy ez összeférhetetlen az uniós szabályokkal és a szellemiséggel is, ennek semmilyen hatása nem volt, a parlament ezt elfogadta.
Mi történt? Bekövetkezett az, amit előre jeleztünk: az Unió kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben, menet közben az Európai Bíróság is kimondta, hogy a civileket, a civil szervezeteket orosz mintára megbélyegző törvény szembemegy az uniós joggal. Azt gondoltuk, hogy na, legalább egyszer akkor ebben visszakozik a Fidesz, de nem ez történt, hanem tavaly nyáron ezt úgy sikerült módosítaniuk, hogy egy újabb törvényben az ÁSZ-hoz tolták azt a feladatot, hogy az úgynevezett közélet befolyásolására alkalmas civil szervezeteket ellenőrizze.
Tehát mi a probléma ezzel? Egyfelől, hogy alkottak egy olyan törvényt, amelyben nincs definiálva egyébként, hogy a közélet befolyásolására alkalmas civil szervezet mi a fenét jelent ez remek gumijogszabály arra, hogy a Fidesznek nem tetsző civil szervezeteket vegzálják , másrészt az ÁSZ-hoz, tehát a közpénzek elköltését felügyelő szervezethez toltak egy ellenőrzési funkciót olyan szervezetek ellen, amelyek nem is használnak fel közpénzt, semmilyen közpénzben nem részesülnek. Itt voltunk tavaly, azt hiszem, nyáron, itt tiltakoztunk ellene, hogy nem kellene ezt a törvényt meghozni. Természetesen a Fidesz keresztülnyomta a parlamenten.
Mi lett az eredménye? Most, a választások után több száz, egyes becslések szerint akár több ezer ilyen civil szervezet kapott most az ÁSZ-tól felszólítást és ellenőrzés elkezdésére szolgáló levelet. Magyarán, az történik, amiről mi beszéltünk: a Fidesz politikai céljai érdekében most az ÁSZ-t használja fel arra, hogy civil szervezeteket vegzáljon. Rákosi elvtárs megnyalná mind a tíz ujját erre a módszerre, hiszen ilyet még ő se talált volna ki, vagy csak nagyon nehezen ezt is felülmúlták.
Aztán a beszámolóban említi, és most is mondta Domokos elnök úr, hogy az ÁSZ-nak van egy olyan feladata, hogy segítse a közpénzek fejlesztését azt hiszem, így fogalmaz a beszámolóban , és nem pedig a hibakeresés. Erről én a DK-ból jó sok sztorit tudok mesélni, hogy az ÁSZ és a Demokratikus Koalíció kapcsolatában ez mennyire egészen máshogy alakult. Kettőt hadd elevenítsek föl, ezt az elnök úr is ismeri, mert nagy irodalma van már ennek, hogy milyen pengeváltások történtek a Demokratikus Koalíció és az Állami Számvevőszék között.
Amikor a DK-nak leégett a központi irodája, és megsemmisültek a pénzügyi iratok, akkor a legeslegelső e-mail még azon a napon arról szólt, az ÁSZ-hoz ment el tőlünk, hogy jeleztük, hogy jöjjenek ki, nézzék meg, elégtek az iratok, nem nyúlunk hozzá, nem megyünk be a területre sem, jöjjenek ki elsőnek ők, és ellenőrizzék, hogy mi történt. Természetesen még csak választ sem kaptunk.
De az igazi csúcs az volt, amikor úgy szerettük volna helyreállítani a megsemmisült adatállományt, hogy visszakérjük, elkérjük az ÁSZ-tól azokat az iratokat, számítógépes adatfájlokat, amiket az azt megelőző négy különböző ellenőrzésben kértek el tőlünk, meg is adtuk itt több ezer beszkennelt dokumentumról beszélünk és rengeteg egyéb anyagról , adják vissza nekünk a saját anyagainkat, amit mi készségesen az ÁSZ-nak adtunk a korábbi ellenőrzéseknél.
Az ÁSZ ezt megtagadta. Annyira megtagadta, hogy perre kellett mennünk, és a pernek az lett az eredménye, hogy első és másodfokon egyébként mindenben nekünk adott igazat a bíróság. Majd a fideszes hatalomgyakorlás másik szereplője, a Kúria lépett be a történetbe, amely megsemmisítette vagy megváltoztatta, egész pontosan az első és másodfokú ítéletet, és azt mondta, hogy minden jó és szép az, ami történt, valójában nem kell nekünk visszaadnia az ÁSZ-nak ezeket a dokumentumokat. Ennyiben segítette az ÁSZ a pártok, jelen esetben a DK működését, illetve azt, hogy szabályszerűen lehessen működnünk.
De akkor reagálok egy mai friss hírre, mert az a hír, hogy az ellenzéki pártalapítványokat is súlyosan elmarasztalja az Állami Számvevőszék. Ez, kérem szépen, olyan súlyos elmarasztalás, hogy a közleményben a „törvénytelenség” szó szerepel. Például azt hiányolta nálunk az Állami Számvevőszék, a DK pártalapítványánál, hogy a vezető tisztségviselők juttatásai nincsenek feltüntetve. Mi megírtuk az ÁSZ-nak készséggel, hogy azért, mert nincsenek ilyenek, a vezető tisztségviselők nem kapnak juttatásokat. Erre azt írták önök válaszul, elnök úr, hogy őket ez nem érdekli, a nulla forint is juttatás, úgyhogy legyünk szívesek akkor legközelebb majd arról is nyilatkozni, és ugyanúgy elmarasztaltak, minthogyha bármilyen valódi visszaélést találtak volna.
Megyek tovább: az Állami Számvevőszék szerepe kellene hogy legyen, hogy ha az állami vagyonnak, az állami támogatásoknak a felhasználása kapcsán szabálytalanságot észlel, korrupció gyanúja merül föl, akkor ő lép, feljelentést tesz és intézkedik. Tehát van egy korrupció elleni harc funkciója az Állami Számvevőszéknek a jogszabályok szerint.
Na, most ehhez képest az elnök úr, Domokos László elnök úr néhány hete a következőt mondta a korrupció kapcsán, idézem önt, elnök úr: a korrupció emlegetése a nyomásgyakorlás, a befolyásszerzés egyik politikai és gazdasági eszköze, a visszaélések hangoztatását mintha egyesek arra szeretnék felhasználni, hogy kiterjesszék befolyásukat egy adott területre, csoportra, netán az egész államra.
Jól értem? Tehát nem a korrupció az ön baja, elnök úr, hanem a korrupció felemlegetése? A korrupció szóvá tétele az ÁSZ elnökének a problémája? Nem arról beszél, hogy hogyan küzdene a korrupció ellen, hanem arról, hogy egyesek szóvá teszik, hogy itt-ott korrupció van, kellene lépni? Merthogy így értelmezhetők ezek a mondatai.
Azt is mondja, folytatom az idézetet: ahhoz, hogy valakire ráragasszák a „korrupt” bélyeget, nem kell különösebb bizonyíték, az érintett nehezen tudja magát tisztázni. Hát, nagyon sajnáljuk Tiborcz Istvánt, hogy rá lett akasztva ez a helyzet, az apósát is rendkívüli módon sajnáljuk, hogy a korrupció bélyegét rásütötte a sajtó meg az ellenzék, nyilván valós adatok alapján.
De felemlegethetem a Nemzeti Bank alapítványainak az ügyét. Azért sem harcolt az Állami Számvevőszék, hogy az odakerülő állami vagyonnak a későbbi felhasználása vagy a költések, mondjuk, nyilvánosak maradjanak. Egy szavuk nem volt akkor, amikor itt a fideszes többség a kilencedik alaptörvény-módosításban ezt úgy módosította, hogy nem kell nyilvánosságra hozni, nem kell közérdekű adatigénylésben kiadni ezeket az adatokat. Hol volt ekkor az ÁSZ?
De konkrét működéssel kapcsolatos része is van az ÁSZ-beszámolónak. A működés kapcsán is jó sok technikai, ha úgy tetszik, apróbb, de mégiscsak fontos kritika fogalmazható meg. Nem igaz az, hogy rendben van és szabályszerűen működik például az önök azon elektronikus rendszere, ahova a vizsgált szervezeteknek fel kell tölteni a különböző dokumentumokat. Rengeteg technikai, informatikai probléma merül fel, ezeknek a gyors megoldása nem szokott menni az önök hivatalában, rengeteg tapasztalatunk van erről is. Nincs mód a feltett kérdések pontosítására, ezért aztán maguk az ÁSZ munkatársai szokták nekünk mesélni ellenőrzés kapcsán, hogy különböző szervezetek ugyanazokra a kérdésekre egészen mást válaszolnak, hiszen máshogy értelmezik azokat a kérdéseket.
Ha hibákat jelzünk, akkor ennek semmilyen foganatja nincs. Az elmúlt tíz évben sem a DK-nál, sem a DK pártalapítványánál egyetlenegy jelzésünkre, amikor kérik, hogy 15 napon belül reagáljunk egy jelentésre, soha nem volt egyetlenegy eredménye sem annak, hogy leírtuk, hogy de ennek vagy annak a megállapításnak semmilyen ténybeli alapja nincsen. Mondok példát: leírták, hogy nincs leltár, pedig leadtuk a leltárt. Teljesen mindegy, hogy ezt jeleztük, önök ugyanúgy, változatlanul benne hagyták ezeket a hibás dolgokat a végső jelentésben, tehát tulajdonképpen nincsen oda-vissza kapcsolat a szervezetek között ilyen értelemben.
Irreálisnak tartjuk az öt nap bekérési határidőt. Egy nagyobb szervezetnél ez nagyon sok anyagot és nagyon sok dokumentumot jelent mondom, több ezer dokumentumról és akár tízezernyi oldalról beszélünk , a kisebb szervezeteknél, az előbb említett civil szervezeteknél pedig olyan adminisztratív terhet, aminek a teljesítését, ismerve a magyarországi civil szervezetek helyzetét, nem lehet elvárni tőlük öt napon belül.
Nincs mód hiánypótlásra, erre nincs lehetőség az ÁSZ rendszerében, és már nincsen mód az önök megállapításai kapcsán bírósághoz fordulni. Ezt sokszor elmondtuk az elmúlt tíz évben, hogy nincs jogorvoslati lehetőség, és ezt nagy problémának tartjuk, az egész rendszer egyik kulcspontjának.
(13.10)
Összegezve tehát, a DK álláspontja az, hogy a feladat, az fontos lenne, hogy rendben el legyen látva, a közpénzek elköltésének az ellenőrzése egy normális országban fontos funkció, ámde a jelenleg pártállami számvevőszékként működő Számvevőszék ezt semmilyen módon nem látja el, politikai bunkósbotként működik, ezért sem az ÁSZ ilyen működését, sem nyilván ezt a beszámolót a DK semmilyen módon nem fogja tudni támogatni. Köszönöm szépen, elnök asszony. (Taps az ellenzéki pártok soraiban.)