OVÁDI PÉTER (Fidesz): Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Ház! Nehéz lesz bizottsági elnök úrnak válaszolni majd ezekre a kérdésekre, mert nagyon sokszor a határozati javaslattól eltértek baloldali képviselőtársaim, de Bánki Erik elnök úr biztos, hogy meg fog birkózni ezzel a feladattal.
Tisztelt Országgyűlés! Az OECD 2021 októberében inkluzív formátumban két pillérre épülő politikai megállapodást kötött a gazdaság digitalizációjához kapcsolódó adózási kihívás kezeléséről. Az első pillér célja, hogy a kiemelkedően nagy árbevétellel és magas profittal rendelkező multinacionális cégek legalább jövedelmük egy része után abban az államban adózzanak, ahol a jövedelem keletkezett. A második pillér célja pedig, hogy a magas árbevétellel rendelkező multinacionális cégek tényleges társaságiadó-terhelése elérje a 15 százalékot.
Tisztelt Ház! A második pillér uniós jogba való átültetésére vonatkozó irányelvtervezet célja, hogy globális minimumadót vezessen be az Európai Unióban működő, éves szinten 750 millió euró feletti konszolidált árbevétellel rendelkező vállalatcsoportba tartozó adózókra. Sajnos azonban meg kell állapítanunk, hogy a szükséges szakértői munka nem megfelelő ütemben halad globális szinten, hiszen az irányelv elfogadása megelőzné a globális szabályok végleges elfogadását. A munka lassan halad, és bizonytalan, hogy mikor zárulhat le, ugyanakkor bizonytalan annak kimenetele is. A multinacionális vállalatok megadóztatására vonatkozó javaslat két pillére közötti egyensúly megbomlott, és nem látjuk biztosítottnak azt sem, hogy a globális minimumadó bevezetésével párhuzamosan az úgynevezett első pillér javaslata az eredeti ütemtervnek megfelelően haladna.
A Magyarország számára nyitott kérdések között kiemelten fontos: ha beszedésre kerül egy belföldi kiegészítő adó az érintett vállalkozásokra, akkor ezt a többletadót külföldön beszámítsák. Jelenleg ennek részleteit nem ismerjük, így a korai bevezetés a hazai adórendszer egészét nagymértékben befolyásolja.
Tisztelt Képviselőtársaim! A háborús gazdasági válság sújtotta környezetben rendkívül magas kockázattal bír mind az Európai Unió, mind pedig Magyarország versenyképessége szempontjából, ha a szabályokat elhamarkodottan vezeti be az Unió. Nem téveszthetjük szem elől azt sem, hogy a vállalkozások számára kevés felkészülési idő maradna a jelentős adminisztrációs teherrel járó, igencsak komplex szabályoknak való megfelelésre.
A javaslatot egyébként a Törvényalkotási bizottság is megtárgyalta és elfogadásra javasolta, ezért én is elfogadásra javaslom. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. (Taps a kormánypárti padsorokban.)