DR. SZŰCS LAJOS, a Fidesz képviselőcsoportja részéről: Tisztelt Elnök Úr! Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt időszakban három szóval illettük a költségvetés tervezetét: tervezhető, kiszámítható és betartható. Most egy negyedikkel is szeretném kiegészíteni: megalapozott. Ez az a négy szó, ami mindenképpen kell hogy vezérelje a munkánkat és ezt a törvényjavaslatot is.
Nagyon sokáig úgy éltünk, hogy a Covid okozta járványt és az ezzel járó gazdasági problémákat éljük túl, és utána csak jobb jöhet számunkra. Sajnos, a Covid még mindig itt van, és a problémák nem csökkentek, csak sokasodtak. A gazdaság újraindításának természetes velejárója a magasabb infláció, hiszen hirtelen mindenből megugrik a kereslet és elmarad a fogyasztás. A beruházásokat is igyekeznek pótolni a gazdaság szereplői, ami az árak emelkedéséhez vezet. Ugyanakkor a február végén a keleti szomszédunknál kitört háború ezt a folyamatot drámaian felerősítette, és olyan mértékű alapanyag- és energiaár-emelkedéseknek vagyunk szemtanúi, amire több évtizede nem volt példa, és emiatt az infláció is jelentősen megnőtt. Ilyen bizonytalan gazdasági és világgazdasági körülmények között kellett a Pénzügyminisztérium munkatársainak a jövő évi költségvetést elkészíteni, amit ezúton is szeretnék megköszönni képviselőtársaim nevében is, hiszen egy olyan munkát kellett elvégezniük, ami rendkívül sok bizonytalanságot tartalmaz.
Mindig meg szoktuk kapni, hogy miért az év közepén készíti el a kormány a törvényjavaslatot. Én azt gondolom, ennek a mostani helyzetben még inkább jelentősége van, hiszen nemcsak hogy felkészülést biztosít arra, hogy mi várható a következő időszakban, hanem a gazdaság szereplőinek is bizonytalan helyzetet teremthetett volna, ha csak az év végén készítjük el a jövő évi költségvetés tervezetét. Megjegyzendő, hogy ebben a helyzetben sem következett be az, amit a baloldal állandóan sulykolt számunkra, hogy év közben folyamatosan kiigazításokra és költségvetési módosító javaslatokra kellett volna itt a Házban számítanunk, és az sem következett be, hogy a zárszámadási törvényekben olyan elvarratlan szálakat kell elvarrni, mint amire emlékszünk, hogy szinte egy teljesen új költségvetést készítettek a zárszámadással a baloldali időkben. Mondhatnánk azt is, hogy a kormányt nem rángatni kell egy tengerjáró hajó esetében, mert annak csak felelőtlen következményei vannak.
Tisztelt Képviselőtársaim! 2022 áprilisában a Fidesz-KDNP-szövetség ismét kétharmados felhatalmazást kapott, és ennek a kormány részére kapott erős felhatalmazásnak az is a következménye, hogy az emberek pontosan megmondták, mit várnak el az új kormánytól. Az emberek biztonságot, békét szeretnének maguknak, és emellé tették le a voksukat. Ennek tudatában a kormány a jövőt illetően két fő prioritást fogalmazott meg a biztonság érdekében: a rezsivédelmet és a honvédelmet.
Itt szeretném megismételni, amit Bánki Erik képviselőtársam elmondott, hiszen az előzőekben Erik elmondta az ezzel kapcsolatos részleteket, úgyhogy nem szeretnék túl sok ismétlésbe bocsátkozni, inkább a családok támogatásáról szeretnék pár kiegészítő szót mondani. Abban szerintem mindannyian egyetérthetünk, hogy a legnagyobb értékünk a család, ezért a mostani rendkívüli időkben is támogatni kell a gyermekvállalást és a gyermeknevelést. 2023-ban a költségvetés közel 3225 milliárd forintot biztosít a családok támogatására, ez 450 milliárd forinttal magasabb, mint a 2022-es költségvetésben szereplő támogatások összege. S ha mindezt 2010-hez képest is megvizsgáljuk, azt látjuk, hogy közel három és félszer, összesen több mint 2290 milliárd forinttal többet fordít a kormány a magyar családok támogatására 2023-ban.
Szeretném kiemelni, hogy a családok támogatását szolgáló programok mint az otthonteremtési programok, a családi adókedvezmények, a gyermekétkeztetési támogatások továbbra is folytatódnak. A kormány most is és a jövő évben is tartja magát ahhoz az ígéretéhez, hogy a nyugellátások reálértékét is meg kell őrizni. Az erre a célra fordítható költségvetési források összege a jövő évben megközelíti a 4900 milliárd forintot. A 2023-as költségvetés több mint 370 milliárd forintot különít el a 13. havi nyugdíj teljes kifizetésére. A 13. havi ellátás mellett 2023-ban is fennmarad a nyugdíjprémium intézménye, hogy az idős emberek is részesüljenek a gazdasági növekedés eredményeiből, hiszen a kormány a tervezetében a 2023-as évre 4,1 százalékos nemzetiössztermék-növekedéssel számol, és 24,9 milliárd forintot helyezett céltartalékba a nyugdíjprémium kifizetésére.
A magas foglalkoztatás fenntartása az egyik alapja a gazdasági eredmények megtartásának, hiszen ahogy mondani szoktuk, ahol munka van, ott minden van. Hol vannak már azok a szirénhangok, amelyeket a 2010-ben az erről a pulpitusról bejelentett 1 millió új munkahely létrehozása nyomán az ellenzék soraiból hangos mosolygás és nevetés formájában hallhattunk? Ma elmondhatjuk, hogy 12 év után több mint 1 millió munkahely jött létre, így hát az egyik legfontosabb feladat ezeknek a megtartása, illetve további munkahelyek létrejöttének a segítése.
(10.00)
Ezért a foglalkoztatáshoz kapcsolódó munkáltatói és munkavállalói adószintek továbbra is alacsonyak maradnak, az állam pedig támogatja a munkahelyteremtő, a hatékonyságot, a magasabb hazai hozzáadott értéket teremtő vállalati beruházásokat. A gazdaság várható teljesítményével összhangban a bruttó és nettó átlagkeresetek is várhatóan 10 százalék felett emelkedhetnek.
Összességében elmondhatjuk, hogy szinte minden terület több forrásból gazdálkodhat 2023-ban a 2022-es évhez képest. Az eddig elmondottakon túl pedig kiemelendő, hogy az oktatásra több mint 200 milliárd forinttal, az egészségügyre 100 milliárd forinttal többet fog fordítani a kormány, a rendvédelmi kiadások pedig jövőre meghaladják a 965 milliárd forintot, ami 2010-hez képest mintegy 517 milliárd forinttal, tehát majdnem kétszeresére nőtt.
Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor a költségvetésről beszélünk, nem szabad megfeledkezni annak finanszírozási szempontjairól sem. Mindannyian tudjuk, hogy a magas infláció sajnos magasabb kiadásokat és magasabb kamatokat is jelent. Csak a 2022-es esztendőben 400 milliárd forinttal magasabb lesz a kamatszolgáltatás költsége, jövőre pedig dupla ekkora tehernövekedéssel kell számolnia az országnak.
Éppen ezért tartom fontosnak, hogy az állam a működése tekintetében továbbra is nullszaldós, vagyis az állam hiány nélkül működik, a közszolgáltatások költségét hitelek felvétele nélkül is, a működési bevételekből tudja finanszírozni. Ez mindenképpen egy nagyon fontos dolog, hiszen amikor az ország működőképességéről beszélünk, akkor csak olyan kiadásokat tervez ez a költségvetés, aminek a bevételeit biztosítottnak látja, és csak olyan beruházásokat tervez, amire megint csak biztosan lehet számítani.
A 2023-as költségvetéssel megvédjük az eddig elért eredményeket, gondoskodunk a rezsicsökkentés védelméről, az ország és a magyar családok biztonságáról, és növekedési pályán tartjuk a magyar gazdaságot. A Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alap pedig lehetővé teszi, hogy ne a magyar emberek fizessék meg a háború árát, hanem a háborúban, illetve a háborún extraprofitot elérő vállalatokat próbáljuk erre szorítani.
A magát felelősnek mondó, egyébként felelőtlen baloldal mindig csak megsarcolta a magyar embereket, mindig csak elvettek tőlük, és most sem állnak az emberek és a rezsicsökkentés mellé, hanem a bankokat és a multikat védik. A tegnapi napon szavaztunk éppen a globális minimumadóról, aminek a szavazása során kiderült, hogy a baloldal ezeket az értékeket szeretné megtartani.
Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos dolog, hogy az Állami Számvevőszék és a Költségvetési Tanács is elvégezte és időben elvégezte azokat a vizsgálatokat, amelyek a 2023-as költségvetéssel kapcsolatban az ő feladatkörükbe tartoztak. Jó volt hallani mind a Számvevőszéktől, mind a Költségvetési Tanácstól, hogy megalapozottnak tartják a költségvetés tervezését, és annak a bizonytalanságai mellett is arról tettek tanúbizonyságot, hogy támogatják a költségvetési törvény tervezetét.
Ez azért is fontos, mert az elmúlt évekhez képest a Költségvetési Tanács és az Állami Számvevőszék is olyan helyzetben volt minden évben, amióta az Orbán-kormány 2010-ben átvette a költségvetés készítését, hogy érdemben, már előre bele tudott szólni a költségvetés tervezésébe, és annak a végrehajtása során is folyamatosan ki tudta fejteni a véleményét az aktuális költségvetésekről.
Én innen is szeretném megköszönni mind a Számvevőszéknek, mind pedig a Költségvetési Tanácsnak az elvégzett munkát, hiszen ennek következménye az, hogy a parlament olyan törvényjavaslatokkal tud foglalkozni, olyan törvényjavaslatoknak tud itt teret engedni, ami megalapozott, tervezhető, kiszámítható és betartható.
Még egyszer szeretném elmondani önöknek a legfontosabb számokat. Tehát a jövő évben a magyar gazdaság várhatóan 4,1 százalékos növekedésre számíthat, a hiánycél közelít a 3,5 százalékhoz, az infláció mértékét is 5,2 százalékra szeretnénk leszorítani. Hol van az Európában tapasztalható két számjegyű és akár 20 százalékos infláció?! A lehető legjobb mutató, hogy a Covid és a világválság során megemelkedett hiánycélt is 73 százalék környékén fogja tartani ez a költségvetésitörvény-javaslat.
Szót szeretnék még ejteni arról is, hogy a frakciószövetségünk, a Fidesz-KDNP az elhibázott brüsszeli szankciós politika, a magas energiaárak és az infláció emelkedése ellenére sem hagyja, hogy a háború költségeit a magyar emberekre terheljék, éppen ezért a költségvetés tervezetét megalapozottnak tartjuk.
Kérem a Fidesz képviselőcsoportját és valamennyi képviselőtársamat, hogy a javaslatot tárgyalják meg a 30 órás időkeretben, vitatkozzanak sokat a felelőtlen ellenzékkel, és a végén pedig fogadják el azt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypárti padsorokban.)