FÖLDI LÁSZLÓ (KDNP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Rendkívüli időkben rendkívüli intézkedésre van szükség, éppen annak érdekében, hogy a rendkívüli idők minél rövidebb ideig tartsanak, és minél kisebb áldozatot igényeljenek. Ezt megtanultuk a devizaválság és a vírusjárvány alatt, most pedig az orosz-ukrán háború és az arra adott elhibázott brüsszeli és nyugati reakciók adják fel a leckét. Ilyen külső körülmények között nyújtotta be a kormány a 2023. évi központi költségvetés tervezetét.
Tisztelt Országgyűlés! A költségvetés számokból áll, de a számok mögött emberek, családok, otthonok, munkahelyek és közintézmények vannak. A mi feladatunk, hogy a jövő évi költségvetés vitájában rámutassunk arra, egy nehéz időszakban miként tudunk segíteni rajtuk. Azt várják tőlünk, hogy jobban éljenek, vagy legalább ne rosszabbul. Békét és biztonságot akarnak, és nem szeretnék, hogy ők fizessék meg egy olyan háború árát, amelyhez semmi közük, és az olyan nyugati szankciók árát, amelyek nyilvánvalóan halva születtek. Ezért a jövő évi büdzsé a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése lesz.
Az alapok erősek. Most kifizetődik, hogy hosszú évek óta fenntartható és óvatos költségvetési politikát folytattunk, mert van mire építkezni. Az a cél, hogy a növekedés jövőre is folytatódjon, és bár a háború hatásai lassítják ezt, de 2023-ban azért még így is 4,1 százalékos növekedéssel számolunk. Ezt megalapozza az is, hogy idén májusban az adócsökkentések mellett is 23 százalékkal nőttek a költségvetés főbb adóbevételei. Míg tavaly májusban 1323 milliárd forint folyt be, addig most 1630 milliárd forint. A társasági adóból 40 százalékkal, a kisvállalati adóból 50 százalékkal, a személyi jövedelemadóból pedig 17 százalékkal több bevétel érkezett. Ez a teljesítmény hozzájárul ahhoz, hogy a bizonytalan világgazdasági helyzetben is megőrizzük az ország biztonságát, az elmúlt évek eredményeit, a rezsicsökkentést, a családtámogatásokat, a nyugdíjak értékét, továbbá csökkentsük a hiányt és az államadósságot.
Itt megjegyzem, a nyugdíjasokról sok szó esett ebben a Házban a mai vitában, és el kell mondanom, hogy például az én édesanyám 94 éves. 36 éve nyugdíjas, még a szocializmusban ment nyugdíjba mint postás, és soha nem panaszkodott, hogy mennyi a nyugdíja, soha nem nyújtózkodott túl, mint ameddig a takarója ért, és vásárol ma is, vásárol, piacra jár, boltba jár. És a másik fontos dolog, hogy én vidéki képviselő vagyok tíz településen, és járok a nyugdíjasklubokhoz, járok piacra rendszeresen, minden héten legalább egyszer, de van, amikor kétszer, vásárolni, zöldségespiacra, sok emberrel találkozom, és nincsenek nagy panaszok. Nyilván van, akinek itt-ott megszorul, beakad valami, de összességében nincs. Ha én Cegléden járok az utcán, elmegyek a Tesco előtt, dugig van hétfőtől vasárnap estig a parkoló. Ha elmegyek a Penny előtt, dugig van, elmegyek a Lidl előtt, dugig van, és ezek a nagy boltok, főleg a Lidl, és még sorolhatnám a többit is, nem a nagypénzű emberek bevásárlóhelye. Persze mindig voltak és lesznek is gondok és problémák, de a kormány a jövő évi költségvetésben is ezeket a gondokat igyekszik orvosolni, igyekszik helytállni.
Azt gondolom, hogy ezt mindenféleképpen el kellett mondanom, mert a nyugdíjaskluboknál köszönik, jól vannak. És ezek falusi nyugdíjasklubok, ahol téesznyugdíjasok, ÁFÉSZ-nyugdíjasok, egy-egy értelmiségi, mondjuk, tanár, tanító nyugdíjas van, de általában vidéki, falusi emberek, és köszönik, jól érzik magukat, jól vannak, amit kapnak, mindig megköszönik. Tehát nem osztom azt az ellenzéki véleményt, hogy itt a nyugdíjasokra nem gondolunk, mert minden évben gondolunk a nyugdíjasokra. Említhetem a 80 ezer forintos tavalyi egyszeri nyugdíjkifizetést, a 13. havi nyugdíj visszatérítését, újrabeállítását, említhetem az idei nyugdíjemelést, amely most júliustól 3,9 százalék, de visszamenőleg ez év januárjától. Tehát az természetes dolog, hogy ha az országban vannak nehézségek, az minden emberre egy kicsit kihat, ez természetes dolog, de nincs akkora gond, mint amekkorát itt az ellenzéki képviselőtársaim felhoztak a nyugdíjasok ügyében.
Nagyon fontosnak tartom, mint említettem, a Rezsivédelmi Alapot, amely 670 milliárd forintot tartalmaz, és a 842 milliárd forintos Honvédelmi Alapot, amelyeket igazságos közterhekből származó forrásokkal töltünk fel. Meg kell jegyezzem, hogy elsősorban magunkon, tehát az államon spórolunk, és azt hiszem, ez pártállástól függetlenül minden polgár egyetértését kiváltja. Másodsorban ez is természetes megadóztatjuk a koronavírus-járványon és az orosz-ukrán háborún nyerészkedő nyolc ágazat dúsgazdag képviselőit.
Tisztelt Ház! A jövő évi költségvetés három fontos sarokszáma: a 3,5 százalékos hiány, a 73,8 százalékos államadósság-ráta és a Magyar Nemzeti Bank által megjelölt 5,2 százalékos infláció. Sok európai ország irigyli ezeket a számokat, meggyőződésem. Magyarországon a következő évben, tehát 2023-ban 730 milliárd forinttal több jut a nyugellátásra. Tessék szíves már végiggondolni, ez micsoda nagy, hatalmas emelés! 200 milliárd forinttal több jut az oktatásra, 100 milliárd forinttal több jut az egészségügyre és 450 milliárd forinttal több a családok támogatására. Ez utóbbi, a családtámogatás mértéke, meggyőződésem, hogy európai rekord.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elején már említettem, hogy én vidéki képviselő vagyok, és a választókerületben tíz település van, három város és hét falu. Egy picit szeretném a „Magyar falu” programot itt kiemelni, mert a „Magyar falu” program ebben a hét faluban hatalmas lehetőségeket biztosított, és én nem százmilliókról, milliárdokról beszélek, 15-20-30-40 millió forintos fejlesztésekről: orvosi lakások rendbetétele, orvosi rendelők rendbetétele, utak aszfaltozása, vízelvezető árkok építése, és számtalan olyan kisebb fejlesztés, amely ezekben a falvakban az ott élők megtartó képességét elősegíti, illetve a fiatalok nem mennek el a falvakból.
Több településen tapasztaltam, hogy 6-8-10 évvel ezelőtt a falvakban rengeteg üres ház volt. Ma a falvakban, legalábbis ebben a hét faluban, amelyet én ismerek közvetlenül, nincs eladó családi ház. És ez a falusi CSOK-nak köszönhető tulajdonképpen igazából, mert nagyon sokan igénybe vették ezt a lehetőséget, és élnek is vele, ez a falvak megmaradásának egyik záloga. A másik zálog az, hogy nagyon komoly útfelújítások, útfejlesztések voltak a mi térségünkben is. Az M4 megépítése kulcskérdés volt, és az M4 megépítésével együtt a térség tőkevonzó képessége is növekedett, és ez majd a következő évek helyiadó-bevételében fog elsősorban megmutatkozni, a települések fejlesztésére nagyobb lehetőség nyílik majd.
(18.00)
Amit még szeretnék megemlíteni, tanárként és volt iskolaigazgatóként kiemelten fontosnak tartottam korábban is a sportlétesítmények fejlesztését. Cegléd térségében nagyon sok sportlétesítmény megújult, felújult vagy teljesen új épült, és azt gondolom, hogy elértünk egy olyan szintet, amit most már tartalommal kell majd megtölteni, minél több gyereket bevinni ezekbe az intézményekbe, hogy minél többen tudjanak sportolni. Kulcskérdés a tömegsport támogatása és fejlesztése, a mindennapos testnevelésórák megoldása teljes körben, és az utánpótlás-nevelés felfuttatása szintén nagyon fontos. A sport fejlesztése nem egy öncélú esemény. Egyrészt az egészségmegőrzésben kulcsszerepe van, másrészt pedig egy település marketingjében a sportnak nagyon fontos szerepe van, mert alföldi településeken vagy főleg kisebb falvakban nincs atomerőmű, nincs Duna menti kőolaj-finomító meg egyebek, amiről ezek a települések megismerhetők vagy felkerülnek az ország térképére, de a sporttal felkerülhetnek az ország térképére ilyetén is.
Úgyhogy, tisztelt képviselőtársaim, azt gondolom, hogy a jövő évi költségvetés tartalmazza mindazon elemeket, amelyek fontosak a családok, a nyugdíjasok megvédéséhez, fontosak a rezsicsökkentéshez, fontosak az ország egyéb biztonsága érdekében. Mint KDNP-s képviselő tisztelettel javasolom a tisztelt Háznak a jövő évi költségvetés elfogadását, és ezt kérem képviselőtársaimtól. Köszönöm a szót, elnök úr. (Taps a kormánypártok padsoraiból.)