DR. MOLNÁR ÁGNES (Fidesz): Köszönöm. Az alapellátásban tovább tudja erősíteni a háziorvosi munkát az a jogszabályi változtatás, amely az informatikai rendszerre vonatkozik. Tehát a feladatainak az ellátásához olyan szoftver szükséges, amely az állami informatikai rendszerekkel megfelelően kommunikál, és az adatokat az elvárások szerint rögzíti. Ha ilyennel a háziorvos nem rendelkezik, a rendszert az állam biztosítja.
Az alapellátási ügyelet. Örömteli volt olvasni a Magyar Orvosi Kamara véleményét, amelyben kinyilvánítja, hogy az alapellátási ügyelet alapelve logikus, tehát támogatólag szóltak hozzá. Az is ebben az anyagban szerepelt, hogy az önkormányzatok eszköz nélküli kötelezettsége volt ez az ügyeleti ellátás. Ezek miatt mind megérett a változtatás igénye. Az alapellátási ügyelet átszervezésében szakmai viták vannak most, de a kormány itt is következetes, amikor az egységes irányítást szem előtt tartva, a háziorvosi és házi gyermekorvosi ügyelet biztosítását, Budapest kivételével az Országos Mentőszolgálatra bízza.
A fokozatosság elve ebben az esetben is nagyon fontos. Kezdődött az átalakítás Hajdú-Bihar megyében, és a fokozatosság elvének további érvényesítésével terjesztjük ki az ügyeleti ellátás átalakítását. Ennek az új rendszernek egyértelmű előnye, hogy a Mentőszolgálat segítségével egy hatékonyabb ellátásszervezés valósul meg, szakorvosi konzultáció folyamatos lehetőségét biztosítjuk, és az egységes szakmai irányelvek alkalmazásával magas színvonalú ellátás valósul meg. Egyszerűbb lesz a hozzáférés, egykapus, az országos mentésirányítási rendszerhez hasonlóan működik. Lesz egy telefonos tanácsadási szolgálat, a központi telefonos triázs úgy, ahogy államtitkár úrtól az expozéjában hallottuk, és a mentőtisztek hatáskörének kiterjesztését is bevezetjük az ügyeleti rendszer átalakításához.
A pilot sikeres bevezetése már jó alapot jelent ezzel együtt arra, hogy fontos a további fokozatosság, és ezt érvényesíteni kell abban is, hogy a háziorvosok pontosan értsék a szerepüket és feladatukat. Ebben az ügyeleti ellátórendszerben az egész egészségügyi ellátórendszer a háttérben részt vesz, 81 település, 102 telephely, 256 mentőállomás, 60 kórház és sürgősségi osztály és akutellátó egységek. Tehát mi egy ilyen ügyeleti ellátórendszert építünk fel a jövőben ezzel az egészségügyi ellátóháttérrel.
A magyar védőnői rendszer esetében is hasonló a megfontolás, amikor az ellátás színvonalának egységesítése céljából megfogalmazódik a védőnői ellátás állami átvétele. A törvény erre felkészülési időt, hat hónapos átmenetet biztosít. Én általában véve is fontosnak tartom a változtatások esetében a fokozatosságot és a felkészülési időt. Az önkormányzatokkal való együttműködés természetesen nem szűnik meg ezután sem, ezt a törvény is rögzíti.
(19.50)
A védőnők munkáltatója mindenhol az illetékes vármegyei kórház lesz, az Eszjtv. hatálya alá kerülnek. Ezzel a bérkülönbségek problémája is megoldódik. Az előző években egyébként a védőnők bérét rendeztük a szakdolgozói bértábla szerint. A védőnői szolgálat is a jövőben a praxisokkal területi összerendezésre fog kerülni.
Ezzel tulajdonképpen el is érkeztünk a kórházakat érintő változásokhoz. Itt is igaz az, hogy a törvény rögzít néhány alapvetést és fogalmat, de sok múlik majd a későbbi részleteken a vármegyei és a városi kórházi ellátásszervezés új rendszerében. Először is, a legfontosabb szempontunk az, amit rögzíteni kell, hogy egyetlen kórházat sem zárunk be, pontosabban, nem mi voltunk azok, akik bezártuk a kórházakat. Láttuk sajnálatos módon az OPNI, a Schöpf-Merei Kórház vagy a svábhegyi gyermekkórház bezárását. Ezek a mai napig nagyon élénken élnek az emberek emlékeiben. Tehát egyetlen kórház sem szűnik meg, a betegellátás biztonsága is ezt kívánja.
Ellenben az előterjesztő szerint is szükséges az ellátási struktúra, a szakmai tartalom újragondolása, egy hatékony, az ellátásbiztonságot szem előtt tartó, minél inkább lakosságközeli rendszer érdekében. Nagyon fontos kitétele a törvényjavaslatnak, hogy a különböző területi szinten működő kórházak szakmai összetételét és feladatait majd a jövőben a miniszteri rendelet fogja meghatározni, amit egyeztetések fognak megelőzni. Érdemes ezért az egyeztetéseken részt venni.
A megjelölt célok támogatandók, emellett kiemelten relevánsak lesznek a cél felé vezető szakmai egyeztetések, részletszabályok. Meg kell találni az egyensúlyt a szükségleteknek megfelelő lakosságközeli ellátás és a magasabb szintű ellátások között.
A betegbiztonság része a törődés is, ezért is támogatható, hogy kérésre mostantól egy segítő személy lehet a hosszú távú segítségre szoruló kórházi betegek mellett, akik látogatási időn túl is jelen tudnak lenni. Természetesen az egészségügyi ellátórendszerben az egészségügyi feladatok elvégzésére nem a segítő személyeket vesszük igénybe. Napjainkban is látjuk, hogy milyen támogató az, amikor egy demens beteg mellett egy gondoskodó családtag segítséget tud nyújtani a jelenlétével, vagy a gyermekellátás tapasztalatai kapcsán a szülő jelenlétét is lehet látni nap mint nap a gyógyítás során.
És bár többen szeretik ezt félreérteni: nem végeznek egészségügyi tevékenységet az önkéntesek még egyszer szeretném ezt leszögezni , tehát egyáltalán nem az ápolók helyett, hanem pluszban, az ápolók mellett segítenek a betegnek.
Tartós ápolási osztályok. A tartós ápolási osztályok létrehozása a bővülő szakápolási központok kialakításával egyértelműen a betegek érdekeit szolgálja. Ez egy régóta érlelt gondolat, hogy a betegeket az állapotuknak legmegfelelőbb helyeken ápolják. Így van ez az ellátási szinteknél és az ellátás formájánál is. Az ápolási ágyakon fekvők nagy része rendszeres egészségügyi ellátást nem igényel, viszont szociális ellátás formájában nemcsak egészségügyi, hanem a korábbinál komplexebb ellátást kap a rendszerben. Ez úgy jelenne meg, hogy azok az ágyak, amelyek kapcsán az állami fenntartású kórházak tartós ápolást, gondozást végeznek, a szociális rendszer részei lesznek.
A betegbiztonságot szem előtt tartó egészségügyi ellátórendszeren kívül a legfontosabb a benne dolgozók megbecsülése. Nem vitatható, hogy az orvosok és a szakdolgozók soha nem részesültek olyan mértékű béremelésben, mint az elmúlt 12 évben. (Dr. Brenner Koloman: Tisztelettel jelzem, hogy a 15 perc letelt…) Ha az orvosokra gondolunk, csak az új orvosi bértáblának a 2021-2023 közötti háromütemű bevezetésével az alapilletmények átlagosan a 2,5-szeresükre emelkednek 2023-ig, és akkor még nem beszéltünk a korábbi, 2016-os, ’17-es és a 207 ezer forintos emelésről.
A szakdolgozók 2016-’18 között 53 százalékos emelésben részesültek, majd a bérük egy újabb program keretében 2019-’22 között további 72 százalékkal emelkedett. Hatalmas eredmény, hogy a költségvetésben 2010-hez képest (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.) az egészségügyi bérekre fordított források összege már több mint a négyszeresére nő jövőre. (Dr. Brenner Koloman: Ez nagyon hosszú vezérszónoki!)
Ez egy más eljárásrend, tisztelt képviselőtársaim (Az elnök újból csenget.), mint amit 2002-2010 között megtapasztaltunk. Köszönöm a szót. A jogszabályt és a törvényt támogatásra javaslom képviselőtársaimnak. (Taps a kormánypártok padsoraiból.)