FARKAS SÁNDOR agrárminisztériumi államtitkár: Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar kormány az elmúlt 12 esztendőben nyilvánvalóvá tette intézkedései nyomán, hogy vidék nélkül nincs Magyarország, erős agrárium nélkül pedig nincs jövő. Nem volt még olyan kormány, amely ennyit fordított volna a vidéken élők igényei szerint a falvak helyzetének javítására. Hogy mire alapozzuk ezt?
Az elmúlt években a vidékfejlesztési programban mintegy 3 ezer olyan önkormányzati projektet támogattunk több mint 200 milliárd forint értékben, ami a kistelepülések infrastruktúráját, szolgáltatásait fejlesztette. A „Magyar falu” program három évvel ezelőtti indulása óta meggyőződésem szerint az egyik legsikeresebb vidékfejlesztési program összesen 5 ezer fő alatti település (sic!) nyertes tudott lenni, mintegy 300 milliárd forint értékben valósultak meg a kistelepülések és az ott élők életminőségét javító beruházások. Gondolom, képviselő asszony is találkozott Békés megyében a felújított külterületi utakkal, rendelőintézetekkel, felújított iskolákkal, óvodákkal, művelődési házakkal, egyházi intézményekkel, temetők és ravatalozók felújításával, és akár talán még sorolhatnám is, de a helyi piacokat is idesorolom.
Ez a kormány vezette be a falusi CSOK-ot, amelyet több tízezer vidéki magyar család igényelt. Ezen programok révén a kistelepülések több mint felénél megállt a csökkenés, sőt többségüknél emelkedett is a népességszám.
A magyar vidék sikere sok esetben függ a magyar agrárium sikerétől. A 2010 előtti agrár- és vidékpolitika méltatlan szerepbe kényszerítette a teljes magyar vidéket, innen kellett visszajönni. Csak megjegyzem: ön cukorról beszél, a cukoripart is az önök elődjei tették tönkre, az egész országban számolták föl a cukorrépa-feldolgozást.
A gazdaság, a települések fejlődésének fontos garanciája, hogy Brüsszelben elfogadták Magyarország közös agrárpolitikai stratégiai tervét. Ez a döntés történelmi lehetőséget biztosít a vidék gerincét adó magyar mezőgazdaság és élelmiszer-termelés és vala-mennyi kapcsolódó gazdasági ágazat számára, ahogyan biztos alapot ad az újabb falusi fejlesztések számára is. Az elkövetkezendő öt évben a hazai agrár- és vidékfejlesztési támogatási rendszerben összesen több mint 5300 milliárd forint áll rendelkezésre.
A kormány arra törekszik, hogy a háborús körülmények között is válságállóvá tegye a magyar gazdaságot és a települések költségvetését. Jövőre 95 milliárd forinttal több támogatást kapnak az önkormányzatok, a teljes önkormányzati támogatási keretösszeg pedig 969 milliárd forint lesz. Az önkormányzati rendszer teljes gazdálkodási kerete 4000 milliárd forint, ebből tud a 3200 önkormányzat működni.
Az elhibázott brüsszeli szankciók miatt elszabadultak az energiaárak, az energiaválság egész Európát sújtja. Emiatt az egyes államok és egyes vállalatok is kényszerű takarékossági intézkedéseket vezetnek be. Ez alól Magyarország sem kivétel. Itt talán a Magyar Posta Zrt.-t kell megemlíteni. A Magyar Posta a szüneteltetés miatt senkinek nem fogja megszüntetni a munkáját, nem fogják a dolgozók elveszíteni a lehetőségeket, más postahelyekre irányítják át őket. De megjegyzem, a kézbesítést nem érinti az intézkedés.
Összefoglalva elmondható, hogy az elmúlt négy év a háború előtt is rendkívüli kihívásokkal volt terhes, elég, ha a koronavírus hatásaira, az emelkedő energia- és inputanyagok árára, munkaerőhiányra vagy éppen a történelmi aszályra gondolunk. A kihívások ellenére a vidéki gazdaság gerincét adó (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.) mezőgazdaság és élelmiszer, valamint a vidéki infrastruktúra és a településkép látványos fejlődésen fog keresztülmenni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Kérem válaszom elfogadását. (Szórványos taps a kormánypárti sorokban.)