DR. OLÁH LAJOS (DK), a napirendi pont előadója: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Hölgyek és Urak! A napirendi pont nem csupán az akkumulátorgyárakkal kapcsolatos problémákra mutat rá, hanem az Orbán-kormány környezetvédelem-ellenességét is jól tükrözi.
Már a kormány megalakulásának pillanatában lehetett látni, hogy a környezetvédelmet mostohagyermekként kezelik. Megszüntették a környezetvédelmi minisztériumot, a zöldombudsman intézményét, és tönkreverték a hatósági rendszert, amelyre most különösen nagy szükség lenne.
Ez a kormány soha senkivel nem egyeztet, nem érdekli a lakosság, a civil szervezetek véleménye. Tegyük hozzá, hogy amióta a Fidesz hatalmon van, háborúban áll az önkormányzatokkal, ezért mást sem csinál az elmúlt években, csak folyamatosan forrásokat és hatásköröket vontak el tőlük, egyeztetni meg eszükbe sem jutott soha. Ráadásul a kormány folyamatosan adatokat titkol el, hatásvizsgálatokat tüntet el ahelyett, hogy minél gyorsabban biztosítana szükséges információkat az állampolgároknak.
2021-ben 5,8 milliárd euró beruházás érkezett hazánkba, 60 százaléka Ázsiából, ennek 51,9 százaléka kötődött akkumulátorgyártáshoz, 12,5 százalék járműgyártáshoz. 2022-ben 6,5 milliárd eurónyi beruházás 48 százaléka származott Ázsiából, s ennek 43 százaléka akkumulátorgyártással kapcsolatos, 30 százaléka pedig autóipari beruházással. Ezen beruházások jelentős állami támogatással valósultak meg.
A közvetlen állami támogatáson túl felmérhetetlenek a különböző infrastrukturális támogatások, amelyek a beruházáshoz még pluszban kellenek, legyen szó víz vagy energia biztosításáról. Ezek ma nem fellelhető adatok.
Tisztelt Államtitkár Urak! Ha önök fontosnak tartják azt, hogy legyen párbeszéd, akkor tegyék meg, hogy válaszolnak az írásbeli kérdésekre, hiszen több miniszterhez fordultam azzal kapcsolatosan, hogy mondják meg, mennyi energia- és milyen vízigénnyel rendelkeznek a meglévő és tervezett akkumulátorgyárak Magyarországon. Önök nem voltak hajlandóak megadni ezeket az adatokat, eltitkolják.
Sajnos az akkumulátorgyárak letelepedésével kapcsolatosan az látszik, hogy nem Magyarország komparatív előnyei teszik vonzó befektetési célponttá hazánkat, hanem a költségalapú verseny legjellemzőbb előnyei: az olcsó munkaerő és az állami támogatás.
Ne felejtsük el, hogy az Európai Unióban egyre szigorúbb szabályok vonatkoznak az akkumulátorgyártók újrahasznosítási kötelezettségeire és itt nem Magyarország fog ezzel kapcsolatosan dönteni, és nem ön, államtitkár úr , amelynek eredményeként Magyarország hatalmas mennyiségű mérgező hulladék befogadására kényszerülhet a jövőben, melynek költségviselése, környezeti hatása még felmérésre sem került.
Tekintettel arra, hogy a gyártáshoz felhasznált nyersanyagok közül egyikkel sem rendelkezik hazánk, ez igen magas beszállítói kockázatot, egyben geopolitikai kiszolgáltatottságot is jelent. Ma nem látszik, hogy ezek az akkumulátorgyárak érdemi kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenységet hoznának az országba.
Sokan szeretnek beszélni arról, hogy milyen pozitív munkaerőpiaci hatása lesz ezeknek az akkumulátorgyáraknak. Elég megnézni a Samsung gödi gyárát, ahol maximálisan 50 százalék a magyar munkások aránya, a várt bővítés következtében ez az arány tovább fog romlani.
Az említett gyárban 2021 nyarán elektrolitszivárgás történt. Az üzem először megpróbálta eltitkolni a környezetbe került veszélyes anyagokat, és sajnos még ma is akadályozza a hatások érdemi monitorozását.
(21.30)
Az akkumulátorgyártás extrém természeteserőforrás-igényű és veszélyes technológia, ahol még fontosabb a lakosság informálása, ami Gödnél nem történt meg.
Ezzel szemben az árnyékkormány felelősen megtárgyalta a témát, és a következő megállapításokat, javaslatokat fogalmazta meg a teljesség igénye nélkül, amit határozati javaslatként egyébként benyújtottunk az Országgyűlés elé is. Gazdasági és munkaerőpiaci szempontból elhibázottnak, környezeti szempontból veszélyesnek tartjuk az akkumulátorgyárak építését jelentős állami forrásokból megvalósító kormányzati politikát. A jelenleg tervezett gyárberuházások leállítását kérjük addig, amíg az összes környezeti adat nyilvánosságra nem kerül, és a lakossággal való széles körű egyeztetés után a helyi közösség nem fogadja el ezeket.
A már megvalósult beruházások esetében a legszigorúbb uniós környezeti elvárások érvényesítése mellett kötelező előírásokat kell tenni az ivóvízszükséglet csökkentésére. Továbbá azonnal vissza kell adni az önkormányzatoknak az elvett építési hatóságok jogköreit, és törvénymódosítással meg kell tiltani, hogy a kormány kénye-kedve szerint elvehesse a területeket „különleges gazdasági övezet alakítása” címszóval. A gyárak létesítésekor a környezeti hatástanulmány elkészítése mindig legyen kötelező, ne úgy, mint most, hogy a hatóság mérlegelésétől függjön, és ezen vizsgálatnak legyen kötelező eleme a társadalmi hatásvizsgálat is.
Tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem önöket, hogy tanulmányozzák azt a határozati javaslatot, amit benyújtottunk önöknek; támogassák önök is az árnyékkormány előterjesztését. Köszönöm szépen. Köszönöm, elnök úr. (Taps a DK padsoraiból.)