BARTOS MÓNIKA (Fidesz): Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ferenc pápa április végi magyarországi látogatásakor a történelem, a hidak és a szentek városának nevezte Budapestet. A különböző valóságokat összekötő hidakat megemlítve arra buzdított, hogy gondolkodjunk el az egység fontosságán, amely ugyanakkor nem egyformaságot jelent. A hídépítés bizonyára nem áll távol a szentatyától, hiszen a római pápa címei között szerepel többek között a pontifex maximus, amely szó szerinti fordításban legfőbb hídépítőt jelent, hidakra pedig igenis szükség van.
Kőrösi Csaba, az ENSZ Közgyűlés 77. ülésszaka elnökének március 31-ei bizottsági megjelenésén részletesen bemutatta azt a kihíváshalmazt, amely az emberiség előtt tornyosul, és az is elhangzott, ezt tapasztaljuk is, hogy nem állunk jól a megoldás területén: az ENSZ által meghatározott és a tagországok által is elfogadott fenntartható fejlődési célok elérésében is messze elmaradunk kitűzött elvárásainktól. Új megoldási módokra van szükség, ha úgy tetszik, új hidakra kell lelnünk, amelyeken haladva el tudjuk érni létfontosságú céljainkat.
Egy ilyen kitűnő hidat szeretnék most a tisztelt Háznak bemutatni, ez pedig nem más, mint a fenntarthatósági kérdéskör teremtésvédelem-alapú megközelítése. A teremtésvédelem-alapú szemlélet valamilyen módon a világvallások többségének tanításában megjelenik. Túlmutat a technológiaalapú gondolkozáson, egyfajta erkölcsi és értékalapú megközelítést hoz a válaszok megtalálásába. Nem csupán összefogásra buzdít, hanem építhet a vallások teremtésvédelemről alkotott, egymással összecsengő szemléletére, sőt pozitív, megoldásalapú megközelítés erősítésével cselekvésre buzdít. Erre nagy szükség van, hiszen a minket körülvevő kihívásokat elemezve nagyon gyakran a problémákra koncentrálunk, ami a félelmet táplálja, a félelem viszont a cselekvés és a kreativitás ellen hat.
A teremtésvédelem ezzel szemben tudja és hirdeti az ember méltóságát és helyét a világ művelésében és őrzésében, az életet egy magasabb létező szempontjai szerint szemlélve túl tud lépni az elkeseredésre hajlamosító valóságon, a vallások közös szemléletére alapozva kultúrákon átívelő közös cselekvésre ösztönöz.
(17.20)
Nagyon köszönöm, hogy egyetemi szinten ez a hídépítés megkezdődött. Május 18-án a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Eötvös József Kutatóközpont Vallás és Társadalom Kutatóintézete, valamint a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Szent II. János Pál Pápa Kutatóközpont Teremtésvédelmi Kutatóintézete konferenciát szervezett a „Természet- és klímavédelem az egyházi tanításokban Vallásközi párbeszéd a teremtésvédelem szolgálatában” címmel.
A konferencián felszólalt az Apostoli Szentszék integrált emberi fejlődés előmozdításáért felelős dikasztériumának vezetője. A bécsi Sigmund Freud Egyetem oktatója a muszlim közösségek ökológiai aktivitásáról beszélt. Egy másik előadó a Korán és a Biblia teremtésvédelmet érintő szakaszait hozta elénk, és hasonlította össze. A teremtésvédelem ortodox zsidó tanításokban való megjelenéséről egy rabbi előadó szólt. Az előadások között megjelent a római katolikus egyház teremtésvédelmi megközelítése, valamint az ortodox egyház álláspontja is ismertetésre került.
Az egyházi oldalon túl a tudomány képviselői is szót kaptak, és a nap végére kirajzolódott egy olyan ismereti és megoldási háló, amelynek elemei kölcsönösen erősítik egymást, új és hatékony eszközöket kínálva a fenntarthatóság, a teremtésvédelem céljainak elérése érdekében.
Köszönet Deli Gergely úrnak, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorának; Vincze Krisztiánnak, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem rektorhelyettesének; Hidvéghiné Pulay Brigittának, a Teremtésvédelmi Kutatóintézet munkatársának; Ujházi Lórándnak, aki a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Vallás és Társadalom Kutatóintézetének, valamint a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Teremtésvédelmi Kutatóintézetének vezetője, és az összes szervezőnek, hogy felvállalták ezt a missziót, és új hidakat építenek. Én nagyon sok áldást kívánok a szolgálatukhoz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps.)