DR. RÉPÁSSY RÓBERT igazságügyi minisztériumi államtitkár: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Lezárásához közeledik az e-ingatlan-nyilvántartás elnevezésű fejlesztés, amelynek célja, hogy csökkenjen a földügyi eljárások átfutási ideje és költségszintje, így a közigazgatási adminisztratív terhek jelentős csökkentésével nőhet a magyar gazdaság versenyképessége.
A röviden az e-ing nevet viselő projekthez tartozóan 2021-ben az Országgyűlés már elfogadta az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényt, valamint az idei évben megjelent a törvény végrehajtására kiadott kormányrendelet is.
Ezen jogszabályok célja az elektronikus ügyintézés, azon belül is az automatikus döntéshozatal biztosítása a földügyi igazgatásban. Az elmúlt időszakban számtalan szakmai testület, szervezet, kamara kereste meg a szakmai irányításért felelős minisztériumot azzal a javaslatukkal, hogy a hatékony és gördülékeny átmenet érdekében az új rendszer fokozatosan álljon a magyar közigazgatás szolgálatába.
A fokozatos átállás által biztosítható az, hogy az ingatlan-nyilvántartás külső ügyfelei a megfelelő oktatás után kellő tudással egy megfelelően működő informatikai rendszert tudjanak használni.
(10.40)
Előnye továbbá az ütemezett átállásnak, hogy a bevezetéshez beszerzett új, Kormányzati Adatközpontban elhelyezett infrastruktúra fokozatos terhelés mellett kerülhet beüzemelésre, illetve hogy a bevezetéssel járó esetlegesen felmerülő problémák se országosan jelentkezzenek, illetve hogy az úgynevezett üzletmenet folytonosságát, ezáltal az ingatlanforgalom folyamatosságát többféle módon lehet így biztosítani.
Tisztelt Ház! Kiemelt figyelmet fordított a jogalkotó arra, hogy az ingatlanjogügyletek olyan állampolgárokat is érintenek, akik nem kívánják az elektronikus ügyintézéssel járó kötelezettségeket magukra venni, ezért az ingatlan-nyilvántartási ügyekben kötelezően eljáró jogi képviselők feladatai is részben átalakulnak.
A törvényjavaslat kapcsán a Magyar Ügyvédi Kamarával folytatott egyeztetések is azt erősítették, hogy a fokozatos átállás az optimális megoldás az elektronikus ügyintézésre való teljes átállásra. Így az ügyfelek a megfelelő képzés után, a rendszer használatához szükséges tudással tudnak majd egy hatékony informatikai rendszert használni.
A javasolt módosítások elfogadásával megteremthetőek a különböző ágazati digitális fejlesztések közötti szinergiák is, így a „Digitális állampolgárság” projekt egyes eredménytermékeinek bevezetése már az e-ingatlan-nyilvántartási rendszer beüzemelésével egyidőben valósulhat meg. A törvényjavaslat ezért arról rendelkezik, hogy az új ingatlan-nyilvántartási rendszer, illetve az új szabályozás 2024. február 1-je helyett 2024. október 1-jén kerüljön bevezetésre azzal, hogy a kötelező elektronikus ügyintézés 2024. december 4-étől valósuljon meg. Így a két időpont között az ingatlanügyi hatóság az új informatikai rendszer egy részét, az úgynevezett back office-tevékenységet kötelezően használja majd, ugyanakkor a kérelmeket nemcsak az elektronikus rendszeren keresztül, hanem papíralapon is be lehet majd nyújtani.
Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A közigazgatási szankciót kiszabó hatóságok számára jelenleg is biztosított, hogy a nyilvántartás központi szerve számos más hatóság mellett a közigazgatási szankciók nyilvántartásába történő bejegyzéssel összefüggő törvényi feladataik ellátásához adatigénylés esetén átadja az adatszolgáltatással érintett természetes személyek törvényben meghatározott adatait. A közigazgatási szankció kiszabására jogosult hatóságok számára a közigazgatási szankciók nyilvántartásába történő bejegyzéssel összefüggő feladataik ellátása során az érintett személyek egyértelmű azonosítása céljából az is szükséges, hogy a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szervének adatszolgáltatása a jövőben azt is tartalmazza, ha az érintett személy adatai időközben megváltoztak. Például az érintett születési nevének módosítására irányuló kérelmét az eljáró hatóság engedélyezte, ennek folytán az érintett természetes személyazonosító adatai megváltoztak.
Az e-ingatlan-nyilvántartás projekttel összefüggésben az adózás rendjéről és az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvények módosításával meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy az ingatlanügyi hatóság és a mezőgazdasági igazgatási szerv az általuk folytatott földügyi igazgatás körébe tartozó eljárások során a nemzeti adó- és vámhatóságtól elektronikus úton szerezhessék be az eljárással érintett természetes személy adóazonosító jelét, amelyet az e-ingatlan-nyilvántartási rendszer az országos cégnyilvántartó és céginformációs rendszerben nyilvántartott cég képviseletére jogosult személy beazonosítása során használ fel.
A törvényjavaslat tartalmazza továbbá az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi, valamint az ingatlan-nyilvántartásról szóló 2021. évi törvények módosítására vonatkozó javaslatot is. Ezek célja a terrorizmust elhárító szerv, a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv, valamint a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság törvényben meghatározott feladatainak ellátásához szükséges feltételek biztosítása azzal, hogy ezen szervezetek jogosulttá válnak arra, hogy az ingatlan-nyilvántartás adatbázisából a természetes személyazonosító adatok, illetőleg a személyi azonosító alapján lekérdezzék és megismerjék a tulajdonos valamennyi ingatlanát, ingatlanára vonatkozó adatát.
Az ingatlan-nyilvántartás módosításával, az ingatlan-nyilvántartási törvény módosításával összefüggésben 15 törvényt is módosítani szükséges. Ezek technikai módosítások annak érdekében, hogy a földügyi igazgatásra érvényes szabályozás koherensen, a jogalkotó szándékának megfelelő időpontban lépjen hatályba.
Tisztelt Országgyűlés! Mindezek mellett a törvényjavaslat a közjegyzői szolgálat szünetelésének eseteit bővíti ki annak érdekében, hogy a hivatásrend képviselőinek értékes szakmai tapasztalatai szélesebb körben hasznosíthatók legyenek.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény módosításával összefüggésben kiemelendő, hogy a kormánytisztviselő nem lehet gazdasági társaságban vezető tisztségviselő és felügyelőbizottsági tag. A törvény alapján ez alól kivételt képez többek között az az eset, amikor a kormánytisztviselőt az állami tulajdonos megállapodás vagy részesedés alapján delegálja.
Nem egységes a joggyakorlat annak megítélésében, hogy ezen szabály alkalmazhatóe abban az esetben is, ha az állam közvetett tulajdonos az érintett gazdasági társaság tekintetében, vagy csak a közvetlen állami tulajdonon alapuló delegálás esetén engedi meg a törvény a vezető tisztség és a felügyelőbizottsági tagság vállalását a kormánytisztviselők számára.
Erre tekintettel a törvényjavaslat egyértelművé teszi, hogy a kormánytisztviselő akkor lehet vezető tisztségviselő vagy felügyelőbizottsági tag, ha őt az állam vagy az állam többségi tulajdonában álló gazdasági társaság delegálja megállapodás vagy részesedés alapján, így biztosítva az állami érdekek érvényesülését mind a közvetett, mind a közvetlen állami tulajdonú gazdasági társaságok működése során.
Tisztelt Ház! Az igazgatási szünetről szóló 2023. évi XXVI. törvény biztosítja a lehetőséget a települési önkormányzati képviselő-testületek, illetve a vármegyei közgyűlések számára, hogy a polgármesteri hivatalok, a közös önkormányzati hivatalok, a közterület-felügyeletek, illetve a vármegyei önkormányzati hivatalok tekintetében igazgatási szünetet rendeljenek el az év azon napjaira, amikor a kormány döntése alapján kormányzati igazgatási szünetre kerül sor.
Amennyiben a képviselő-testület, illetve a közgyűlés elrendeli az igazgatási szünetet, alapvetően az igazgatási szünetről szóló törvénynek a kormányzati igazgatási szervekre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, azzal, hogy a kormányzati igazgatási szerv alatt azt a hivatalt kell érteni, amely tekintetében az igazgatási szünet elrendelésre kerül.
Az igazgatási szünet alatt az érintett önkormányzati hivatalok nem működnek, a dolgozók számára szabadságot kell kiadni. Ezért a hatályos törvény rendelkezik arról, hogy az érintett hivatalok előtt vagy részvételükkel folyó eljárások, illetve a hivatalok által teljesítendő kötelezettségek határidejébe nem számít bele az igazgatási szünet időtartama. Vannak azonban olyan esetek, amikor ugyan az önkormányzati hivatalok munkatársai járnak el ügyintézőként, de az eljárásban nem a hivatal a fél, az ügyfél, illetve a megkeresett szerv, hanem maga az önkormányzat.
A határidők ilyen esetekben történő számítására az igazgatási szünetről szóló törvény nem tér ki. Ezért a törvényjavaslat kiegészíti a szabályozást azzal, hogy az igazgatási szünet időtartama nem számít bele az eljárási határidőbe akkor sem, ha az eljárásban eljáró szervként, félként, ügyfélként olyan helyi önkormányzat vesz részt, vagy az eljárás olyan helyi önkormányzat megkeresésével jár, illetve a kötelezettség teljesítésére vagy jog gyakorlására olyan helyi önkormányzat kötelezett vagy jogosult, amelyik képviselő-testülete vagy közgyűlése elrendelte az igazgatási szünetet.
Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot megtárgyalni és támogatni szíveskedjen. Megtisztelő figyelmüket köszönöm.