DR. APÁTI ISTVÁN (Mi Hazánk): Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Meglehetősen rendhagyó módon mindenekelőtt nagyobbrészt egyébként a vezérszónoki felszólalásához kapcsolódóan Varga Zoltán képviselő úrra szeretnék reagálni, ugyanis valami itt azért csípi a szememet az akkumulátorgyárak kapcsán, és mivel a legutóbbi eszmecserénk kissé zűrösen végződött, és ön elhagyta az üléstermet, most legalább akkor szemtől szemben ragadom meg az alkalmat mégiscsak azért így tisztességesebb meg férfiasabb , hogy ön és a pártja nagy hévvel küzd az akkumulátorgyárak ellen, tisztelt képviselő úr. A gyanútlan szemlélődőben és az alulinformált hallgatóság tagjaiban vagy a hallgatóság alulinformált tagjaiban az a tévképzet alakulhat ki, hogy ön Debrecentől Budapestig egy karakteres, kőkemény, kérlelhetetlen ellenzéki képviselő, és ilyen álláspontot fogalmaz meg.
Én azt szeretném kérdezni öntől itt szemtől szembe, hogy miért aludta végig ön és a DK a debreceni akkumulátorgyár sztoriját. Egyetlenegy megmozdulást nem szerveztek. Egyetlenegy civil megmozduláshoz nem csatlakoztak. Egyetlenegy népszavazási kísérletük sem volt. Persze, a Fidesz irányítása alatt álló helyi választási szervek mindent elmeszeltek, hát mit várunk egy olyan városban, ahol 1998 óta egyéni önkormányzati körzetet sem nyert a Fideszen kívül semmi és senki? Tehát nyilvánvaló volt, hogy mindent megtorpedóznak, nem merik kiírni ezt a népszavazási kísérletet, de önök, képviselő úr, látványosan elkezdtek árnyékolni az ökölvívásnak egy fontos része az árnyékolás, de a politikában inkább a sunnyogásnak meg a pótcselekvésnek meg a látszatcselekvésnek az eszköze. Önök a polgármester ellen adtak be egy bágyadt, semmire nem való, mindenre alkalmatlan fegyelmi indítványt, ezzel kábították a saját választóikat, azokat a választókat, képviselő úr, akik bíztak önökben, mert ugyanúgy, mint mondjuk a Mi Hazánk szavazói, nem akarták ezt az akkumulátorgyárat, mert ez nem ideológiai kérdés alapvetően. Önök azzal nyugtatták meg nyugtatják Debrecenben a választóikat, hogy majd megbuktatják Papp László polgármester urat, a Fidesz fővárosában megbuktatják a polgármestert egy fegyelmi eljárással.
Egyrészt gratulálnom kell ehhez a politikai éleslátáshoz az Isten mentse meg attól Magyarországot, hogy önök legyenek a legerősebb ellenzéki párt , és akkor most ön feláll, ön felállt, és akkor előadja az akkumulátorgyárakkal kapcsolatban a hattyú halálát vagy annak egy sajátos megnyilvánulási formáját. (Barkóczi Balázs közbeszól.) Hát nem túl őszinte. Mert a Mi Hazánk tiltakozást szervezett, a Mi Hazánk civil tüntetésekhez csatlakozott (Barkóczi Balázs közbeszól.), a Mi Hazánk többször próbálkozott, minden tőlünk telhetőt megtettünk szemtől szemben beszélünk; minden tőlünk telhetőt megtettünk annak érdekében, hogy megakadályozzuk az akkumulátorgyár megépítését; önök egy fegyelmi indítványban látták a megoldást, ez nyilvánvalóan egy látszatcselekvés volt. Nem lehet tudni, hogy Lajos király hekkelte meg az önök sztoriját vagy esetleg milyen egyéb érdekek játszottak itt közre, de az ő habitusát, az ő… (Varga Zoltán: Képviselő úr, a kormány nem én vagyok, hanem ott ül!) Folytatom, folytatom… (Varga Zoltán: Nekem beszélhet nyugodtan!) Folytatom, csak a hiteltelenség meg a hitelesség kérdése, hogy melyik a hiteles ellenzék, és melyik a… (Varga Zoltán: De valószínűleg onnan kapja a pénzt, tehát azért beszél nekem! Az elnök csenget.) Lehet, hogy ön kapott Lajos királyéktól pénzt, vagy kapott fideszestől, én biztos nem kaptam, tehát kikérem magamnak, képviselő úr, azzal együtt, hogy egy másik hiteltelenség, hogy önöknek úgy általában itt a balközépen meg a szélsőbaloldalon nem a korrupcióval van bajuk, hanem azzal, hogy 2010 óta nem önök a korrupció haszonélvezői, azzal együtt és ezért viszont akkor dicséretben kell részesítenem , hogy amit a miniszterelnök közvetlen vagy közvetett környezetét érintő korrupciós helyzetről felvázolt, abban nagyon sok mindenben igaza van, az elvitathatatlan tényeket is tartalmazott.
Befejeztem a felszólalásnak ezt a részét, csak csípte a szememet, csípte a szememet, amit az akkumulátorgyárakkal kapcsolatban itt előadtak, mert nagyon hiteles lenne, csak nem tettek semmi érdemlegeset ennek akár az építészeti szempontból való megakadályozása érdekében.
Amit pedig mondtam itt, vagy amivel befejeztem a vezérszónoki felszólalásomat és ez nyilvánvalóan a kormánypárti képviselőknek, illetőleg a kormány jelen lévő tagjainak szól, mert mégiscsak az lenne a legfontosabb, hogy megkönnyítsük az emberek életét, és felszámoljuk a bürokratikus akadályokat, próbáljunk több pénzt eljuttatni hozzájuk, és kimaradt a 15 percből , az a közműhálózat, a lakóingatlanokat érintő közműhálózat ügye. A teljesség igénye nélkül egy konkrét példát szeretnék itt önöknek mondani, ami nagyon gyakran érintheti a magyar emberek mindennapjait, az egyik legfontosabb infrastruktúra, az áramellátás kapcsán. Ugye, légvezetékes vagy földkábeles megoldások állnak rendelkezésre, és egyik nagyobb problémát jelenthet, mint a másik.
A légvezetékes megoldásokkal gyakori probléma, hogy ha bármilyen meghibásodás történik, tekintettel a lakatlan lakóingatlanok nagy számára, ha javítani kell a szolgáltatónak, sok esetben hosszú ideig nem tudnak behatolni a magántulajdonú ingatlanokra, mert el sem érik a tulajdonosokat vagy az örökösöket vagy bárkit, aki oda nekik a bebocsátást engedi, így adott esetben településrészek maradhatnak hosszú távon áram nélkül. És valljuk be őszintén, itt a fűtési szezonba lassan beléptünk, ténylegesen is ebbe az irányba fordult az időjárás, az áramfelhasználást nem igénylő fűtési módok esetét leszámítva hiába van a legmodernebb, mondhatom, ultramodern technika egy társasházi lakásban vagy egy családi házban, ha nincs áram, legyen az gáz- vagy áramalapú fűtés, ha nincs áram, akkor megfőtt az egész, semmi nem működik hát ez ilyen szinten alapvető, józan paraszti ésszel felfogható kulcskérdés. Éppen ezért gyakori megoldás a földkábelek kiépítése, és itt jönnek a problémák.
Teljesen elképesztő, hogy egy egyszerű családi házas szintű földkábeles fejlesztéshez viharos erejű hátszéllel viharos erejű hátszéllel is legalább hat hónap szükséges a papírmunkához, az engedélyeztetéshez, és akkor még nagyon nagy szerencsének kell bekövetkeznie ahhoz, hogy viszonylag gyorsan következzen a fizikai kivitelezés. Viharos erejű hátszél nélkül ez kapaszkodjanak meg! legalább két év, legalább 24 hónap, vagy attól is hosszabb időt vesz igénybe. Hát így nagyon nehéz lesz fejleszteni Magyarországot, így nagyon nehéz lesz az emberek életét segíteni. És egy földkábelt általában úgy vezetnek az esetek nagy többségében, hogy közterületet érint, tehát ha bármilyen meghibásodás van, akkor probléma nélkül azonnal be lehet avatkozni, azonnal lehet javítani ezeket a hibákat.
Ezt azért mondtam el ilyen részletesen, mert ezek bagatell kérdésnek tűnnek, de ezek aprópénzre váltott, fontos részletek, amelyek nagyon lényegesen érintik azt a kérdést, amit átfogóan vagy szélesebb kitekintésben építészetnek nevezünk.
És ha már a miniszter úr felvetette egyébként szerintem ezt a részét abszolút helyesen , hogy a műemlékvédelmi épületek fenntartásához adókedvezmény, illetékkedvezmény jár vagy esetleg közvetlen pénzügyi támogatás, akkor én felvetném annak a szintén józan paraszti észből fakadó lehetőségét, hogy miért nem lehetne ezt valamilyen formában vagy akár több szinten megtenni a, nevezzük így, konzervatív stílusú építészet meghonosítása, megerősítése, visszaerősítése érdekében. Tehát aki tervrajzokon is igazolható módon vagy kétséget kizáró módon, műszakilag igazolt módon mondjuk, nevezzük így, a konzervatív építészeti stílus jegyében kíván felújítani, korszerűsíteni vagy új házat építeni, az kapjon adókedvezményt, illetékkedvezményt, áfakedvezményt, vagy kapjon valamilyen pénzügyi támogatást részben a műemlék épületek fenntartásához, korszerűsítéséhez, állagmegóvásához kapcsolódó támogatások analógiájára. Hiszen ha pénzügyileg is érdekeltté tesszük az embereket, akkor lehet, hogy jobban átgondolják, hogy az életidegen, rendszeridegen, testidegen épületek helyett mégiscsak olyan épületeket hozzanak létre, amelyekhez kedvezmények, mentességek és közvetlen támogatás is kapcsolódik.
Ami az építőiparral kapcsolatban elhangzott, annak a nagyobb része igaz, de akkor kellő nyers modorban hadd mondjam el azt is, hogy azért az építőipar problémáit jelentős részben maguk az építőipari szereplők idézték elő; de nem úgy gondolkodunk mi sem, hogy akkor úgy kell nekik, és akkor menjenek tönkre, szó nincs róla, ez egy húzóágazat, ezt nem lehet cserben hagyni. De azért annak a következményeit részben mégiscsak kell hogy viseljék, vagy a konzekvenciákat vonják le annak érdekében vagy azzal kapcsolatban, hogy az elképesztő anyagár-emelkedések és a munkadíj-emelkedések döntő többségét semmi nem indokolta, és az elmúlt két vagy három esztendőben oly mértékben emelkedtek meg a kivitelezés költségei akár az állam, akár a magánszektor számára, amelyek akár az állam bevételeihez, lehetőségeihez képest, akár pedig a magánszemélyek, családok lehetőségeihez képest teljesen irreálisak, tehát mondhatni, hogy sok esetben már nyugat-európai munkadíjakkal és anyagárakkal kell számolni.
(23.10)
A világon semmi nem indokolta ezt a mérhetetlen mohóságon és profitéhségen kívül. Semmi nem indokolta, hogy ilyen mértékben elrepüljenek a szigetelőanyag-árak, az épületgépészeti termékek árai, csak és kizárólag az, hogy különböző állami támogatások és egyéb lehetőségek gyakorlatilag az építőipar közvetett támogatásává váltak. És sajnos attól lehet tartani, hogy még ha tényleg hátsó szándékot a CSOK Plusz meg egyebek mögött nem is sejt az ember, de jövőre vagy azt követő években ez is ugyanígy járhat. Ezek is, akár egy otthonfelújítási támogatás, mindegy, hogy 3 plusz 3 vagy 5 plusz 5, vagy 10 plusz 10, skálázhatjuk akárhogy, a különböző családtámogatási kedvezmények és támogatások ugyanígy meg fogják majd emelni az építőipari árakat. Legyen az az építőanyag-gyártó cég magyar vagy külföldi kézben, legyen az a kivitelező cég, mondjuk, magyar vagy külföldi kézben, szinte teljesen mindegy lesz.
Arra várnék majd választ miniszter úrtól, hogy hogyan lehetne megakadályozni ez egy nagyon nehéz és fogós kérdés az állami árszabályozás eszközeivel, egyéb módon, hogy a különböző, állam által biztosított támogatások rögtön közvetett építőipari támogatássá váljanak, hogyan lehet itt az államnak a szabályozó szerepét valahogy közbeiktatni. És azért nagyon fontos kérdés, mert pillanatokon belül tovább fognak emelkedni a telekárak, tovább fognak emelkedni az anyagárak, a munkadíjak, és gyakorlatilag ugyanúgy elérhetetlen lesz egy átlagos család számára egy felújítás, főleg egy nagy felújítás vagy egy családi házas építkezés, egy új építés, mint ahogy nagyobbrészt már most is az. Hiszen minden egyes támogatást vagy annak döntő többségét be fogja nyelni az építőipar. Ezt mindenképpen meg kell akadályozni. Ha nem is ebben a törvényben, de kérdezném, hogy más jogszabályokban készülneke ennek a megakadályozására, mert így jó előre ezeket a hadtápútvonalakat el kell vágni azoktól, akik a feneketlen mohóságukban mindent és minden egyes támogatási forintot felzabálnak. Köszönöm szépen.