BAKOS BERNADETT (LMP): Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Orbán Viktor november 18-án a kongresszusi beszédében felfedezte magában a zöldpolitikust. Idézem őt: „Ha zöld világot akarunk, akkor a hagyományos ipari gazdaságunkat új, modern, természetbarát gazdasággá kell alakítanunk. Meggyőződésem, a magyar gazdaság jövője a zöldenergia.”
A miniszterelnök úr kicsit későn ébredt, hiszen a klíma- és ökológiai válság már javában zajlik. Emlékezhetünk, hogy néhány éve még azzal büszkélkedett, hogy a klímacélokat megvétózta Magyarország, Szijjártó Péter pedig arról beszélt, hogy a klímacéloknál fontosabb az autóipar versenyképessége. Kicsit olyan ez, mint amikor augusztusban a KDNP csatlakozott a műanyagmentes júliushoz: nagyon örülünk neki, csak éppenséggel az őszinteség kicsit megkérdőjelezhető.
Különösen annak fényében megkérdőjelezhető ez, hogy a zöldenergia hazánkban milyen rossz helyzetben van. Lehet, hogy ez a magyar gazdaság jövője a miniszterelnök úr szerint, azonban a jelent sokkal inkább a fosszilis és az atomenergia uralja. Most akarják meghosszabbítani a lignittüzelésű Mátrai Erőmű üzemidejét 2029-ig, ami az ország legnagyobb szén-dioxid-kibocsátója. Ez jelentené a zöldenergiát, vagy azok az új gázturbinás erőművek, amelyeket az akkumulátorgyárak többletenergia-igényére telepítenének?
A megújuló energiaforrások aránya egyébként az áramfogyasztásban mindössze 14 százalék, amikor az Európai Unió egészében már 38 százalék. Tizenkét éve nem épült egyetlenegy szélerőmű sem, kormányzati ígéretek ellenére ugyanis továbbra is tiltják a tiszta szélenergia hasznosítását. A napenergiánál sem jobb a helyzet, ugyanis az indokolatlan országos visszatáplálási tilalom miatt gyakorlatilag leálltak a háztartási napenergia-beruházások.
Tisztelt Államtitkár Asszony! Azt szeretném öntől kérdezni, hogy hogy lesz így a magyar gazdaság jövője a zöldenergia. Érdemi válaszát előre is köszönöm.