KANÁSZ-NAGY MÁTÉ (LMP): Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előbb a miniszterelnök úr viszonválaszában egy picit összecsúsztak a dolgok, összecsúsztak a hatalmi ágak. De nem ez volt az első beszéd, ahol a különböző témák és felvetések összecsúsztak a miniszterelnök úr beszédében.
Én a napirend előtti felszólalásomban a miniszterelnöknek egy nem sokkal korábbi beszédére reflektálnék, ez az évértékelője volt, ahol, úgy érezzük, minket is mint az LMP-Magyarország Zöld Pártját szintén megszólította Orbán Viktor.
Zöldpártként nem hagyhatjuk szó nélkül azokat a kijelentéseket, amiket a miniszterelnök a zöldpolitikával kapcsolatban, a kormány úgynevezett zöldintézkedéseivel kapcsolatban tett. Hogyha valakik, mi aztán igazán érdeklődve figyeljük a kormányzati állításokat a zöldpolitika területén, éppen ezért nagyon nehezen tudtuk követni, hogy pontosan miről is van szó.
(Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Ugyanis nagyon vadregényes a miniszterelnöknek a kapcsolata a zöldpolitikával, és tényleg nehéz követni azt, hogy a kormánynak éppen mi az álláspontja ebben az ügyben. Időnként valamiféle zöldfordulatot hirdetnek a kormány politikáját illetően, majd nem sokkal később a zöldpolitikát ellenfélként, ellenségként kiáltják ki.
Időnként azt mondják, hogy mi itt az LMP soraiban például klímarettegők vagyunk, majd nem sokkal később azt állítják, hogy valóban van klímaváltozás, de nem kell senkinek sem aggódnia, mert azt megállítják valahol a Kárpát-medence határainál, mármint a magyar kormány.
Vagy ott volt Orbán Viktornak az a kijelentése, amikor 2022 őszén nekem itt a parlamentben azt mondta, hogy a zöldenergia azért nem egy jó energia, mert drága a zöldenergia, és egyre drágább lesz. Ezzel szemben most az évértékelő beszédében azt mondta, hogy a megújuló energiaforrásoké és a zöldenergiáé a jövő. De kérdezzük, hogy ez valóban így vane, ezt valóban komolyan gondoljae a kormány.
Komolyan gondoljáke akkor, amikor továbbra is ragaszkodnak a Paks II. beruházáshoz. Hogyha zöldenergiáról és zöldpolitikáról beszélünk, akkor mindenképpen kritériumnak kéne lennie annak, hogy az energia, amit fölhasználunk, legyen olcsó, legyen megbízható, legyen veszélytelen. Ha az atomenergia valami, akkor az egyáltalán nem leírható ezekkel a fogalmakkal, ugyanis nagyon drága, nagyon megbízhatatlan, és nagyon-nagyon veszélyes. A másik kritériumnak pedig annak kéne lennie, hogy a zöldenergia az ország függetlenségét, valódi szuverenitását kell hogy szolgálja. De az az atomenergia, amit úgy állítunk elő, hogy a fűtőelemeket, a fűtőanyagot Oroszországból vásároljuk, az mennyire segít hozzá a valódi önállósághoz és a függetlenséghez?
De menjünk tovább, nézzük meg azt, hogy mit művelnek a szélenergia szabályozásával kapcsolatban! Lehet, hogy idén január 1-jétől bizonyos enyhítő intézkedések léptek életbe, és visszarepültünk az időben 2016-ba, amikor valóban kevésbé tiltották a szélenergia használatát, mint az azt követő években. De továbbra sem látjuk azokat a beruházásokat, azokat a támogatásokat, hogy a szélenergia felhasználását szolgálja a kormány.
Ha megnézzük a teljes magyar állam energia-előállításán belül az áramtermelést, alig 1-2 százalék a szélenergiának az aránya itt az energiamixen belül, ez nagyon nagy elmaradásra utal. Ahogyan a napenergiára hivatkoznak, hogy milyen óriási előremozdulások történtek itt az elmúlt években, azzal az alig több mint 10 százalékkal, amit az áramtermelésen belül a napenergia jelent egy-egy jobb napon Magyarországon, még ezzel is jelentősen el vagyunk maradva az Európai Unió átlagától, ami most már messze 20 százalék fölött vagy, és továbbra is látjuk azokat a korlátozásokat, amit a háztartási napenergia-felhasználás terén továbbra is életben tart a kormány.
És ha már energiapolitika, itt is szót kell emelni az akkumulátorgyarmatosítás ellen, amely politikához a kormány, úgy látszik, a végletekig ragaszkodik. Hogyha van energiazabáló szektor, energiazabáló iparág, akkor az az akkumulátorgyártás iparága, rendkívül energiaigényes. Na, ennek a szektornak az energiaellátását úgy akarja biztosítani a magyar kormány, hogy 1,65 gigawatt teljesítményt akar betáplálni a hálózatba, olyan energiát, amit gázerőművekkel állítanak elő. Na, honnan jön a gázmolekula? Ez is Oroszországból jön, rendkívül drágán; ez is a függőségünket erősíti, és Magyarország önálló mozgásterét csökkenti.
És hogy mennyire ragaszkodnak ehhez a politikához, itt két torpedót kell kiemelnem, amit a magyar kormány elindított; az egyiket Lázár János, aki meg akarja torpedózni az LMP népszavazási kezdeményezését; üzenjük Lázár Jánosnak, hogy ez nem fog sikerülni. A másik torpedót pedig Szijjártó Péter indította el, aki átnyúlva a sóskúti lakosok feje fölött (Az elnök megkocogtatja a csengőt.) kiemelt beruházássá akarja nyilvánítani az ottani akkumulátorüzemet. Ez mennyire zöldpolitika? Mennyire zöldpolitika az, amit önök követnek? Köszönöm szépen. (Taps az LMP soraiban.)