DÓCS DÁVID (Mi Hazánk): Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! A kormány az elmúlt években teljesen tévesen lőtte be hazánk gazdasági stratégiáját. Magyarország mindig is agrárország volt, kivételt képez ezalól a rossz emlékű kommunizmus időszaka, amikor erőltetetten kezdte meg az akkori hatalom az iparosítást.
Láthatjuk, hogy annak mi lett az eredménye, jellemzően omladozó rozsdaövezetek. Az előző rendszerben már bebizonyosodott, hogy mi nem a vas és acél országa vagyunk, hanem Európa éléskamrája voltunk mindig is.
Most ismét azt látjuk, hogy Magyarországot az agrárnagyhatalmi státusz helyett akkumulátorgyár-nagyhatalommá szeretné változtatni a Fidesz. Csak a dél-koreai tulajdonú iváncsai akkumulátorgyár 113 milliárd forintnyi közvetlen támogatásba és 100 milliárd forintot is megközelítő infrastrukturális fejlesztésbe került a magyar adófizetőknek.
De említhetném a debreceni akkumulátorgyár esetét is, ahol a magyar állam 36 millió forintot szán egy munkahely megteremtésére. Az már csak hab a tortán, hogy ezek a munkahelyek általában most már nem a magyar embereknek jönnek létre, hanem látjuk, hogy harmadik világbeli munkavállalók részére.
Ezzel szemben a mezőgazdasági beruházások a tavalyi utolsó negyedévben 17 százalékkal csökkentek, így a legrosszabb teljesítményű ágazatok élére került sajnos ez az ágazat. Olyan beruházás-visszaesésre, mint a tavaly bekövetkezett volt, nagyon rég nem volt példa. A magas kamatok és a bizonytalan gazdasági helyzet miatt pedig sokaknak a jövőbe vetett hite is romlott.
A számok makacs dolgok és döbbenetesek is egyben. 2004 óta eltelt 20 év, 2010 óta eltelt 14 év. Nézzük, mit hozott a magyar mezőgazdaságnak az Unió, és mit hozott a Fidesz-kormány! Ezen időszak alatt 53 százalékkal csökkent az állattartók száma. 20 év alatt a konyhakertként művelt területek nagysága 102 ezer hektárról 3 ezer hektárra csökkent, ami azt jelenti, hogy több mint 97 százalékos volt a visszaesés mértéke. Nem csoda tehát, hogy hazánkban 2021 nyara óta 56 százalékkal emelkedtek az élelmiszerárak, ami egyedülálló és a legmagasabb emelkedés Európában.
Az önellátás lassan kihalófélben lévő létforma, a multik pedig alkalmazkodnak, s betöltik a tátongó űrt, immár ők diktálva a feltételeket. 2010 és 2020 között 31 százalékkal esett vissza az agrárgazdaságok száma Magyarországon, elsősorban természetesen a kis- és közepes családi gazdaságok hagytak fel a tevékenységükkel. Ezzel szemben vagy ezzel párhuzamosan viszont Orbán Viktor családi és baráti körében gombamódra szaporodnak a nagybirtokosok. Már nemcsak Mészáros Lőrinc, de már a családtagja, Tiborcz István is több ezer hektár földdel gyarapodott.
Felháborítónak tartjuk, hogy 2016 óta nem emelkedett a mezőgazdaság részesedése a GDP-ből, sőt az elmúlt években inkább csökkent, így a GDP csupán 4 százaléka jut hazánkban az agrárium támogatására.
A Mi Hazánk Mozgalom szerint nekünk élelmiszeripari nagyhatalommá kellene válnunk, nem pedig akkumulátorgyár-nagyhatalommá, mint ahogy azt a jelenlegi kormányzat szeretné erőltetni. Ezt a folyamatot a magyar feldolgozóipar megteremtésével és a családi gazdaságok hathatósabb és lényegesen átgondoltabb támogatásával lehetne megkezdeni, amiben mi természetesen mindig partnerek leszünk, ha egyszer végre rászánja magát ez a kormány is, hogy változtat a gazdasági struktúrán.
A Mi Hazánk szerint arra kell építeni az önálló nemzetgazdaságot, amiből erősek vagyunk, és azt gondoljuk, hogy most még nem késő. Térjen végre észhez a kormány, ne a német autógyárak, ne a kínai és koreai befektetők, hanem a magyar emberek érdekét helyezze végre első helyre! Köszönöm szépen a szót. (Taps a Mi Hazánk soraiból.)