KUNHALMI ÁGNES (MSZP): Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! „Elfoglaljuk Brüsszelt. 1848-ban megálltunk Schwechatnál. Most Brüsszelig fogunk menetelni, mi magunk fogjuk megcsinálni a változást az Európai Unióban” mondta március 15-ei beszédében a miniszterelnök. Nem először tette nyilvánvalóvá, hogy sorsfordítónak tekinti a június 9-ei EP-választásokat.
A miniszterelnök rendkívül veszélyes koncepciója, miszerint az új jobboldali és szélsőjobboldali szövetségeseivel vissza akarja alakítani az Uniót egy korábbi állapotába, ahol lényegében csak laza gazdasági kapcsolatok vannak a tagállamok között, teljes mértékben szemben áll mind Európa, mind pedig Magyarország érdekével.
(13.50)
Az Európa előtt álló új kihívásokat ugyanis csak az együttműködés elmélyítésével és annak szélesítésével oldhatjuk meg. Ilyen kihívás például a klímaválság, az esetleges világjárványok visszatérése, de az Egyesült Államokkal és Kínával folytatott gazdasági verseny is.
Magyarország számára pedig különösen veszélyes a Fidesznek az Európai Unió létrejötte előtti állapot visszaállítására való törekvése, amelyről a Fidesz lapjában, a Magyar Nemzetben is nemrég olvashattunk ismét, most éppen Fricz Tamástól, miszerint az EU-t vissza kell alakítani európai gazdasági közösségekké, vagyis az EU-t egy korábbi állapotába vinnék vissza, ahol pusztán csak közös piac létezett. Csakhogy a visszaállítás egyben azt is jelentheti, hogy összegszerűen radikálisan csökkenhetnek az uniós források, a strukturális alapok ugyanis a nyolcvanas évek közepén váltak jelentőssé, a kohéziós alapot pedig csak 1993-ban, az Európai Unió megalakulása, létrejötte után hozták létre.
Idén június 9-én Orbán és az európai szélsőséges pártok sikere a szociális Európát fenyegeti. Ha egy pillantást vetünk Orbán szövetségeseire Európában, így például a portugál Elég! nevű szélsőjobboldali pártra, amely a szociális jóléti kiadások csökkentését egyik legfőbb céljának tekinti, de hasonlóan a német AfD-nek, amelynek a Fidesz szurkol, a Finnek nevű szélsőjobboldali pártnak és a lengyel Konföderációnak is a jóléti kiadások megnyirbálása, a szociális kiadások csökkentése az egyik legfőbb célja. De szociális kiadások növelése, szociális Európa nélkül pedig nincs európai minimálbér, európai minimálnyugdíj és európai családi pótlék sem, és még a pedagógusok béremelésére sem kaphatnánk forrásokat, ha az önök álma egyébként megvalósulna.
Ez a koncepció továbbá azért is veszélyes, mert hozzájárulhat a két- vagy többsebességes EU létrejöttéhez, melynek következtében hazánk az EU perifériájára sodródva elveszítheti a magyaroknak járó forrásokat, lehetőségeket és az érdemi döntésekbe való beleszólást. Ennek jelei sajnos már most is láthatók.
Ezért az MSZP szerint az idei európai parlamenti választásoknak három nagy tétje van.
Az egyik, az első, hogy a szélsőjobboldali erőkkel szövetkező Orbán ne építhesse le a magyar jólét után Európában is a szociális jólétet.
Kettő: hogy Orbán ne akadályozhassa meg az integráció mélyítését, az EU reformjait. Az EU vagy magasabb szintre lép az integrációban, vagy megszűnik politikai közösségként létezni.
Végezetül, harmadszor, harmadrészt: ahogy ezt az európai történelem számtalanszor bizonyította, az újjáéledő nacionalizmus és az ezzel járó területi viták, határrevizionista törekvések és az így, csak ezáltal elérni kívánt regionális középhatalmi státusz újabb Európán belüli háborúkhoz fog vezetni. Még akkor is így van, ha minket vádolnak hazug és hamis módon háborúba való belépéssel, pedig nagyon jól tudják, hogy az MSZP mindig is a béke pártján állt, most is ott áll. Önök tudják ezt a legjobban.
Az MSZP Európa békéjének és jólétének megőrzésére szólít fel június 9-én minden választópolgárt Magyarországon. Az európai integráció egyik célja éppen a kontinens 1945 utáni békéjének biztosítása volt, hogy a második világháború után ne ismétlődhessen meg világégés. Tehát aki békét és jólétet akar Európában és Magyarországon, annak nem szabad az EP-választásokon a Fideszre szavaznia. Köszönöm szépen. (Taps az MSZP soraiból.)