DÖMÖTÖR CSABA, a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkára: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Van, amiben egyetértünk, és van, amiben pedig nem túl nagy meglepetés nem értünk egyet.
Kiindulási pontként fontosnak tartom elmondani, hogy a magyar nyilvánosság kellőképpen sokszínű, sokkal sokszínűbb, mint bármikor korábban, ezért mindenki elmondhatja a véleményét. Viták természetesen ettől függetlenül a magyar nyilvánossággal, a magyar médiaviszonyokkal kapcsolatban folyamatosan vannak, azt is mondhatnám, hogy ez az örök viták birodalma.
Talán az ön felszólalásának is az az oka, hogy mindannyian érzékeljük, hogy a nyilvánosság alapvető módon megváltozik. Az információk jelentős részét az állampolgárok most már digitális eszközökön, közösségi médiafelületeken keresztül szerzik be, és ez a szabályozókat, a döntéshozókat is újfajta dilemmák, kihívások elé állítja. Azért is, mert a digitálistartalom-szolgáltatók, illetve a közösségi médiumok jelentős része hajlik arra, hogy monopóliumként viselkedjen, és azt is látjuk, hogy az ezzel kapcsolatos kihívásokat a törvényhozók a világ jelentős részén még nem mindenhol fedik le, miközben folyamatosan törekednek arra, hogy az újfajta jelenségekkel foglalkozzanak. Magyarország sem kivétel.
(11.30)
Adódnak kérdések, például az, hogy egy közösségi médium cenzúrázhat-e, megvane hozzá a joga. Nagyon sokszor… szerintünk nem. De nagyon sokszor úgy viselkednek, mint hogyha magánterület lenne a közösségi média, és ha ott bárkinek felvetései vannak, mondjuk, a cenzúrával kapcsolatban, akkor szépen azt mondják, hogy el lehet innen menni, nem muszáj itt tagnak lenni. Szerintünk ezzel foglalkozni kell.
Adódik az a kérdés, hogy befizetike az adókat, merthogy nagyon sok esetben felmerül a gyanúja annak, hogy nem fizetik be az adókat, adóelkerülő magatartásokat folytatnak, adóparadicsomba jegyzik be magukat, vagy legalábbis olyan európai országokba, ahol teljesen más az adóterhelés, tehát miközben a tevékenységüket itt folytatják, máshol adóznak sokkal kevesebbet, tehát sokkal kevesebb adó folyik be az államkasszába. Egyébként ez minden európai országban kivéve az adóparadicsomnak minősülő országokat elég nagy fejtörést okoz.
Aztán adódik az a kérdés, hogy hogyan lehet gátat szabni a gyűlöletbeszédnek ezeken a közösségimédia-felületeken vagy éppen hogyan lehet gátat szabni az álhírek terjedésének. Hát, emlékszünk, a járvány alatt mekkora fejtörést okozott az, hogy álhírek mentek keresztül-kasul az internet világában a remény nélkül, hogy ezeket az álhíreket egyébként érdemben fülön lehetne csípni. Talán ebben is egyetértünk, hogy ez ellen a jelenség ellen küzdeni kell.
Aztán ennek egy alkérdése, hogy hogyan lehet elejét venni annak, hogy gyűlöletbeszédre való hivatkozással megszüntessenek vagy elhallgattassanak bizonyos hangokat az interneten. Azt a jelenséget is látjuk, hogy nagyon sokszor csak hivatkoznak a gyűlöletbeszédre, miközben a valódi szándék az, hogy elhallgattassanak bizonyos hangokat, és alapos a gyanúnk arra, hogy sokkal nagyobb a szándék arra, hogy jobboldali, keresztény-konzervatív hangokat hallgattassanak el a közösségi médiumokban.
Hogyha tehát ön azt a kérdést teszi fel, hogy a kormányt foglalkoztatja-e, hogy az újfajta médiumok, újfajta közösségi médiumok bizonyos hatásait, gyakorlatait szemügyre vegye, és amennyiben ezek korlátozzák a nyilvánosságot, akkor fellépjen, akkor a válasz az igen. A gond vagy a probléma az, a kihívás az, hogy Magyarország egymaga mivel itt globális médiumokról van szó aligha tud kellő hatékonysággal fellépni, ezért önmagában az a tény, hogy az Európai Unió foglalkozik ezzel a kérdéssel, szerintem előremutató. Csak a probléma az, hogy miközben azt állítják, hogy a nyilvánosságot próbálják erősíteni, nagyon sok olyan rendelkezést hoznak, amely valójában szűkíti a kormányok, a nemzetállamok mozgásterét, és valójában szűkíti a nyilvánosságot is.
Hogyha tehát ön azt állítja, hogy a magyar kormány teljesen egyetért az Európai Unióban most tárgyalás alatt lévő, a médiát, a közösségi médiumokat érintő szabályozással, akkor az nem állja ki a valóság próbáját. Nekünk itt, ebben az ügyben még nagyon-nagyon sok vitánk lesz, és hogyha bárki szűkíteni próbálja a nyilvánosságot, hogyha bárki bármilyen hangot megpróbál elhallgattatni, akkor a magyar kormány fel fog ellene lépni. És hogyha egyébként a szuverenitásunk védelméről van szó, akkor minden lehetséges eszközzel fel fogunk lépni, ezért is állt fel, ezért is fogadott el az Országgyűlés egy olyan törvényt, amely alapján a Szuverenitásvédelmi Hatóság megkezdhette a munkáját. Tehát mindenben nem fogunk egyetérteni, de talán abban igen, hogy a szuverenitásunk védelme az elsődleges. Köszönöm a figyelmet. (Taps a kormánypártok soraiban.)