KELLER LÁSZLÓ, a költségvetési és pénzügyi bizottság kisebbségi véleményének ismertetője: Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Úgy szeretném pontosítani elnök úr felvezető szövegét, hogy a bizottsági ülésen gyakorlatilag csak kisebbségi vélemény hangzott el. Hiszen a kormánypártok képviselői ezen a bizottsági ülésen sem nyilvánítottak véleményt a törvényjavaslatról, illetve a törvényjavaslat mellett. Persze, nem először fordul elő az a helyzet, hogy a bizottság többségi véleményét úgy ismertetik a költségvetési bizottság egyes tagjai, mintha az ott a bizottságban hangzott volna el. S most hallhattuk, képviselőtársam gyakorlatilag itt, a parlamentben vitatkozott a kisebbségi véleménnyel, amit nem tett meg a bizottsági ülésen. Azt gondolom, ez nincs teljesen szinkronban az érvényes Házszabállyal.
Nos, rátérve a kisebbségi vélemény ismertetésére, elég szerencsétlen helyzetben van a kisebbségi vélemény előadója, hiszen államtitkár úr mind a két törvényről - amely szervesen összefügg - egyben beszélt, mi pedig most külön tárgyaljuk. Ez is rávilágít persze arra, hogy a kormány nem gondolta át, hogyan kellene a képviselők elé terjeszteni a törvényjavaslatot, mert miközben most a tb-jogosultságról és a szolgáltatások fedezetéről ismertetem a kisebbségi véleményt, aközben az egészségügyi hozzájárulás költségvetési hatásait ebben a törvényben mutatja be a kormány.
Éppen a törvényjavaslatnak ez a melléklete világított rá a bizottsági ülésen is arra, hogy nem lehet önmagában értékelni a társadalombiztosítás jogosultságáról és a szolgáltatások fedezetéről szóló törvényjavaslatot, hiszen a munkáltatók terheit számos tényező befolyásolja - mint ahogy arra államtitkár úr is utalást tett -: a nyugdíj-, egészségbiztosítási járulék, a munkaadói járulék és az egészségügyi hozzájárulás.
Ha kiszakítjuk ebből a nagy rendszerből azokat a terheket, amelyeket a most tárgyalás alatt lévő törvény szabályoz, akkor kétségtelen, valóban kedvezőbb kép tárul elénk. Az sem kifogásolható, hogy a kormány olyan pontosító javaslatokat hoz be, amelyek összességükben javítják a törvény végrehajtási lehetőségét.
(10.40)
Természetesen a vitában ezeket a pozitív elemeket a kisebbségi véleményt formálók is elismerték, de a bizottsági vitában alaposan foglalkoztunk a tervezett változtatások költségvetési kihatásával. Tekintettel arra, hogy bár ezek a mellékletek léteznek, de kellő eligazodást nem adtak, és a bizottság ülésén részt vevő kormánytisztviselők sem álltak a helyzet magaslatán, ezért a bizottság munkáját nagyon megnehezítette a költségvetési kihatásnak az értékelése. Arról nem is beszélve, hogy a társadalombiztosítás költségvetése tulajdonképpen még a bizottsági ülés időpontjában sehol nem volt, de azt lehet mondani, hogy ma sincs sehol.
Éppen ezért újra kell értékelnünk a költségvetési kihatásokat, mert az, amit az államtitkár úr itt elmondott és amiről a bizottsági ülésen tájékoztatást kaptunk, úgy érzem, nincs teljesen szinkronban.
A bizottsági ülésen az ellenzék tagjai nyilván nem mehettek el szó nélkül a tájékoztató mellett, amelynek címét szeretném ideidézni: úgy hangzik, hogy "Az új szabályok alapján tehernövekedéssel érintett ágazati bontás a tíz fő fölött foglalkoztató gazdálkodóknál". Ez is azt mutatja - s ha a költségvetési kihatásokat összességében értékeljük, akkor világosan láthatjuk -, hogy a kormány által sugallt nagymértékű járulékcsökkentés a 21-22 ezer forint/fő/hó bruttó keresetnél nulla terhelésváltozással azonos. Ahogy arra Hargitai képviselőtársam is utalt, ennek következtében például az egészségügyi és szociális ágazatban gazdálkodók 15 százalékának a terhe növekszik. Azt gondolom, hogy emellett nem lehet elmenni olyan lazán, hogy úgy általában csökkennek a terhek, de azért egy nagyon jelentős társadalmi csoportnak a terhe növekszik. Éppen ezért, a pozitív vonások ellenére, a fenti összehasonlítások miatt mi, a kisebbség, illetve az ellenzéki képviselők, nem tudtuk támogatni ezt a törvényjavaslatot. S természetesen az egészségügyi hozzájárulásnál majd még öt percben kifejtjük, hogy azzal mi a gondunk. Köszönöm szépen.