DR. SALAMON LÁSZLÓ, az alkotmány- és igazságügyi bizottság előadója: Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az alkotmányügyi bizottság a törvényjavaslatot általános vitára alkalmasnak ítélte.
A többségi álláspont ismertetése keretében ki kell térnem arra, hogy mit jelent ez közelebbről. Tudniillik a bizottságban alapvetően erről folyt a vita, és a többségi és a kisebbségi álláspont elsősorban abban tért el, hogy mit jelent egy törvényjavaslat általános vitára bocsáthatósága, általános vitára való alkalmasságának kimondása.
Mindenképpen jelenti ez azt a többség álláspontja szerint, hogy a törvényjavaslat által exponált probléma valóságos, fennálló probléma. Jelenti tehát a konkrét esetben azt, hogy a sajtó véleményformálási lehetőségei sajátos helyzetéből adódóan teremthetnek olyan helyzetet, ami egyesek személyiségi jogainak sérülésével járhat, és ezzel a helyzettel szemben indokolt lehet megvizsgálni a jogi védelem lehetőségeit. Ebben áll tehát a probléma lényege. Az alkotmányügyi bizottság többsége ebben értett egyet, hogy ez olyan problémát vet fel, amely valós, reális probléma, amely egyesek jogai védelmének a kérdését veti fel, és olyan kérdéskört jelent, amit meg kell vizsgálni, meg kell vitatni, és ennek a megvizsgálására és megvitatására ez a törvényjavaslat alkalmas.
Mit nem jelent az, hogy a bizottság többsége általános vitára alkalmasnak találta a javaslatot? Az előbbieken túl többet nem jelent. Nem jelenti azt, hogy az alkotmányügyi bizottság többsége abban a formában, ahogy a törvényjavaslat előttünk áll, feltétlenül támogatná, érdemben elfogadná a megoldást.
Az a kérdés tehát, hogy a probléma kezelésére a törvényjavaslatban felvetett megoldás megfelelő-e vagy sem, ez az alkotmányügyi bizottság többsége szerint is nyitott. Nyitott, és a többségen belül sem egyenlő mértékű ennek a nyitottságnak a megítélése, mert a többségi álláspontban is voltak olyan megszólalások, amelyek kisebb módosításokkal már olyannak látják, úgy ítélik meg ezt a törvényjavaslatot, amely a problémát megfelelően fogja kezelni. De voltak olyan álláspontok is - és talán ez képezi a nagyobbik részt a többségen belül is -, amelyekben a fenntartások a javasolt megoldással szemben kiterjedtebbek, összetettebbek, hangsúlyozottabbak és mélyrehatóbbak.
Végül is a törvényjavaslat sorsa az alkotmányügyi bizottság többsége szerint is alapvetően attól függ, hogy arra a problémakörre, amire ez a törvényjavaslat választ kíván adni, sikerül-e majd olyan végső megoldást találni, amely valóban alkalmas lesz ennek a problémakörnek a kezelésére.
Köszönöm a figyelmüket.