Nyári nyitvatartás
Nyitó oldali csempék
![Beiratkozás](/documents/56469078/56470357/Ajt%C3%B3+beiratkoz%C3%A1s.jpg/88927c7c-1322-aae4-0eb8-23fd993f96e8?t=1596715668564)
![A könyvtár állománya](/documents/56469078/56470357/gyujtemenyek.jpg/78fce74f-8f36-99db-392b-63707ec77db3?t=1614174821716)
![Katalógus](/documents/56469078/56470357/katalogus2.jpg/2c881054-8c5a-a011-f289-921f326086c0?t=1614176591487)
![Gyűjtemények](/documents/56469078/56470357/olvaso-gyujtemeny.jpg/37c9670a-9fad-887b-97b9-c447f136750b?t=1669807474405)
![Könyvtárhasználat](/documents/56469078/56470357/Szakt%C3%A1j%C3%A9koztat%C3%A1s.png/b4b6bcb5-8f94-0fec-11a9-b66282071509?t=1596715659426)
![Elektronikus források](/documents/56469078/56470357/e-forrasok.jpg/bf33840c-42fc-7ef2-259c-50c297786900?t=1614174933457)
Tartalom megjelenítő
Az ösztöndíj keretében 2024. szeptember 15. és 29. között öt határon túli és két magyarországi szakember tölthet egyidejűleg két hetet az Országgyűlési Könyvtárban.
Szabad György Aradon született 1924. augusztus 4-én. Amint ő maga fogalmazott: magyarnak született a trianoni döntés nyomán Romániába frissen bekebelezett földön, évszázados hazai gyökerekkel bíró zsidó vallású család tagjának született az antiszemitizmus felívelése idején, és polgárnak e létforma fenyegetetté válása küszöbén. Családja 1932-ben Kolozsvárról Budapestre települt át, itt érettségizett 1942-ben. Származása miatt nem vették fel az egyetemre, 1944-ben behívták munkaszolgálatra, ám megszökött, és a nyilasuralom idején bujkálni kényszerült. A front átvonulásakor orosz katonák „munkára” vitték, de onnan is sikerült megszöknie.
Az Országgyűlés elnöke pályázatot hirdet egyetemek és főiskolák hallgatói részére a Függetlenségi Nyilatkozat kibocsátásának 175 éves évfordulója alkalmából. A magyar alkotmánytörténet egyik nagy jelentőségű és a későbbi alkotmányfejlődésre is hatással bíró jogi dokumentuma 1849. április 14-én mondta ki a Habsburg–Lotaringiai-ház trónfosztását.
A pályázatra felsőoktatási intézmények aktív státuszú hallgatói jelentkezhetnek. Pályázni magyar nyelvű, 1-2 szerzői ív terjedelmű pályaművel lehet, amely a meghirdetett témakörök közül egy témát vizsgál.
A pályázat beküldési határideje: 2025. január 31.
Az eredményhirdetésre és a díjkiosztásra előreláthatólag 2025. április 24-én, az Aranybulla napján kerül sor az Országházban.
A pályázati felhívás itt érhető el.
Tájékoztatjuk olvasóinkat, hogy idén a könyvtár nyári nyitvatartása az alábbiak szerint alakul:
- 2024. július 1-jétől a könyvtár hétköznapokon rövidített nyitvatartással, 9 és 18 óra között várja Önöket, szombatonként pedig zárva tart.
- 2024. július 29. és szeptember 1. között kerül sor szokásos nyári szünetünkre, melynek során a könyvtár nem fogad látogatókat. Térítéses olvasójeggyel rendelkezőknek az online adatbázisok és a katalógusonkon keresztül elérhető szakirodalom változatlanul rendelkezésére áll.
- Szeptember 2-től a megszokott nyitvatartási rendben állunk rendelkezésükre.
Szép nyarat és pihentető vakációt kívánunk minden kedves olvasónknak!
Podmaniczky Frigyes báró 1824. június 20-án született Pesten. A mai Fasori Evangélikus Gimnáziumban érettségizett, majd Késmárkon végzett jogot.
Böngéssze át az Országgyűlési Könyvtár új beszerzéseit:
https://go.ogyk.hu/konyvajanlo-2024-junius
225 éve, 1799. június 13-án Temesváron született Kiss Ernő honvéd altábornagy, az aradi vértanúk egyike. Jómódú örmény család fiaként látta meg a napvilágot. Nevelőapja révén útja a bécsi Theresianumba vezetett, melynek elvégzése után a császári sereg tisztje lett. 1848 tavaszán ezredével Nagykikindán állomásozott, így a kezdetektől részt vett a szerb felkelők elleni harcokban. 1848 nyarán felajánlotta szolgálatait a magyar kormánynak. Az ő nevéhez fűződik az első jelentős délvidéki győzelem, a perlaszi szerb tábor bevétele szeptember 2-án. 1848. október 12-én vezérőrnagyi rangot kapott és a bánsági hadtest vezetésével bízták meg, két hónappal később pedig altábornagyi rangra emelték. Debrecenben az Országos Főhadparancsnokság vezetőjévé nevezték ki, a szabadságharc végéig több alkalommal is helyettesítette a hadügyminisztert.
Magyarország történelme során gyakran változott a király székhelye, illetve az országgyűlések helyszíne – a 19. század végéig nem is volt állandó épülete a törvényhozásnak. A 19. század során fokozatosan egyre erősebbé vált a magyarság nemzeti öntudata, az önállósodás vágya. Így alakult ki az az elképzelés, hogy az új, önálló országház épülete Magyarország szívében, Pesten álljon.
![Címer](https://www.parlament.hu/o/ogyk-theme/images/footer_crest.png)