KOCSENDA ANTAL (Kisgazda): (Zaj.) Köszönöm, Elnök Úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Kisgazdapárt négy Bács megyei országgyűlési képviselőjének nevében teszem fel kérdésünket miniszter urakhoz, eltekintve attól, hogy e kérdésünket csak két képviselő írta alá. E kérdésben egy nagyobb térség több száz állampolgárának gyötrelmeit fogalmaztuk meg, s mint Bács megyei képviselők, kezdettől fogva figyelemmel kísértük, mind ez ideig türelemmel, másfél éven át e térség kárpótlási földalapjainak kijelölési folyamatát. Az 1992. évi törvényi határidők óta több mint egy év eltelt, és még ma sincs jogerős kárpótlási földalap a következő Bács megyei térségekben, azok okait is megjelölve. Izsák: Megközelítően 15000 aranykorona értékű szőlőterület került a termelőszövetkezetbe, melynek művelési ága ma szántó. A szőlőültetvényért kártérítést, megváltási árat nem kaptak a volt tulajdonosok, melynek összege egyébként is rendkívül alacsony volt. Az Izsáki Állami Gazdaság területéből több mint 2000 hektárt a felszámolás alatt lévő állami gazdaság nem hajlandó a még szükséges, 10-13000 aranykorona értékű földterületet árverésre bocsátani, tekintve, hogy az Országos Kereskedelmi és Hitelbank jelzáloggal terhelte le. Más, kárpótlásra kijelölhető földterület 15 kilométeren belül nincs. Az Országos Kereskedelmi és Hitelbank által bejegyzett jelzálogból kértünk 2-3%-nyit felszabadítani, mely 13-15 millió forint. A bank merev elzárkózást tanúsít törvényre való hivatkozással. Mi erkölcsi belátást kértünk és kérünk ma is az Országos Kereskedelmi és Hitelbanktól, miközben szükségesnek tartjuk megemlíteni, hogy az állami gazdaságnak mintegy 600 millió forintot érő borászata, 15 millió palack/év pezsgőgyártó kapacitása, ugyanekkora palackozókapacitása és igazgatósági épületei vannak mint földterületen kívüli vagyontárgyak. Fülöpszállás: A Kiskunsági Nemzeti Park a védett területek állami tulajdonban tartásával okoz Fülöpszállás körzetében 2500-3000 aranykorona kárpótlásiföldalap-hiányt. A Kiskunsági Nemzeti Park az 52-es országút mellett engedett át területet kárpótlási földalapba, de ezek a területek gyepek és szikes legelők, miközben a Nemzeti Park 1993-ban is 100 hektáron napraforgót termelt, mely aligha a védett területekhez kapcsolódó alaptevékenység. Fülöpháza: E község térségében a Kiskunsági Nemzeti Park olyan területeken akadályozza a kárpótlási földalapok kijelölését és a részaránytulajdonban lévő földek birtokba adását - megközelítően 500 hektárt -, mely területek jövőbeni államosítását vette tervbe a Kiskunsági Nemzeti Park. Páhi: Ebben a térségben megközelítően 350 hektár gyepterületet kíván állami tulajdonban tartani a Kiskunsági Nemzeti Park, mely terület pótolná a kárpótlási földalapból hiányzó aranykorona-értéket. E területek nem kerültek ki mezőgazdasági művelési ágból, és a falu megkérdezése nélkül elorozott földekért a Kiskunsági Nemzeti Park nem fizette meg a földvédelmi bírságot sem. A faluban és térségében nincs munkalehetőség. Ezért fontos lenne az ott élő 89 állattartó családnak létfeltételt jelentő tulajdonjog biztosítása. A Kiskunsági Nemzeti Park hatalmas területeinek elenyésző töredékével meg lehetne teremteni e térség lakóinak megélhetését, békéjét. Érthetetlen, hogy a kárpótlási és átalakulási törvények végrehajtásának ismeretlen célokat szolgáló akadályoztatásával, és még visszatetszőbb, hogy a Kiskunsági Nemzeti Park ott is akadályozza a kárpótlási földalapok kijelölését, részaránytulajdonok kiadását - például Fülöpházán -, ahol még nem is tulajdona a szóban forgó terület, csak tervbe vette azok jövőbeni államosítását. Kérdezem ezért dr. Gyurkó János miniszter urat: a Kiskunsági Nemzeti Park meddig gátolhatja a kárpótlási és átalakulási törvények végrehajtását. És kérdezem dr. Szabó Tamás miniszter urat: van-e lehetőség az Izsáki Állami Gazdaság földterületeit terhelő jelzálog alól annyit mentesíteni, amennyi a kárpótlási igények kielégítésére a földalapokból hiányzik, ebben az esetben 13000 aranykorona-értéket? Köszönöm a türelmet.